ÚJABB ADATOK A LÖSZRŐL ÉS A DILUVIÁLIS FAUNÁRÓL. 137 
4. Az előbbeniek megfordított esetével is találkozunk, a mikor 
olyanokról szólunk, melyek a diluviumban ritkák, míg a jelen korban 
igen elterjedt közönséges alakok. Ilyen például a közönséges kerti csiga, 
Helix pomatia, L. 
5. Végül vannak kizárólag alluviális csigák, melyek a diluviumból 
ismeretlenek, mint p. o. KoRMmos szerint Aerophila carthustana, MÜnn. 
Xerophila obvia, HARTM. . Buliminus delritus, MÜLL. 
Az első három pont alatt említetteket jelenlegi ismereteink alap- 
ján szisztematikus sorrendben, a következőképen csoportosíthatomn : 
Vitrinidee. 
Hyalina (Polita) pura, ADLER. (lenticularis Hexnp.) 
A diluviumból circa 20 helyről ismeretes. A jelenleg élők nyir- 
kos és árnyékos s leginkább forrásos területeken tartózkodnak és csakis 
a Kárpátokból és az erdélyi részekről ismeretesek. Az alföldeken és a 
dombos területeken nem fordulnak elő, vagy legalább eddig ismeretlenek. 
Hyalina, ( Polita) radiatula, Gnax. (Hammonis, STRöm.) 
A diluviális képletekből öt helyről fordult elő. Egyébként a H. purá- 
val egyforma jelentőséggel bír. 
Helicidee. 
Vallonia tenuilabra, BRAUN. 
Eléggé elterjedt alak volt a diluviumban, ez idő szerint cirka 
40 helyről ismeretes. Jelenkorban azonban már nem él. 
Fruticicola (Petasia) bidens, CHEMNITZ. 
Ennek a fajnak azért van jelentősége, mert jelenleg már csak 
erdős s leginkább hegyes területeken tartózkodik, míg diluviumból az 
alföldről és dunántúlról 20 helyről ismeretes. Az utóbbi területekre 
nézve a P. bidens fosszilis. 
Fruticicola (Trichia) sericea, DRAPARNAUD. 
Ez is az előbbihez hasonlóképen a hegységek felé húzódott, s azért 
a sík és dombos területekre nézve a P. bidenssel együtt, onnan elván- 
dorolt alaknak vehető. 
Fruticicola (Trichia) hispida, LINNÉ. 
Ez a legközönségesebb alaknak egyike, a mely jelenkorban is még 
él. Mindannak dacára pedig a kormeghatározására nézve is sokszor 
irányadó. Ez a kihalófélben lévő alak most már csak elszórtan és 
ritkán él, míg diluviumban ezerével együtt tartózkodtak. Tehát nagyobb 
mennyiségű NF. hispidás képződmény okvetlen diluviális. Eddig leg- 
kevesebb 100 helyről már ismeretes. 
10 
