A REKETYEFALVA (HUNYADMEGYE) MELLETTI FÖLSŐ MEDITERRÁNKORSZAKI RÉTEGEK. 159 
(báró Nopcsa szerint cenoman) szürke márgája és palás homokköve. 
Ugyancsak közvetlen közelségben kezdődik a kristályospala formáció is, 
ennek törmeléke nagy mennyiségben található a fölső mediterránban, az 
agyag és homok iszapolási maradékában s nagyobb zárványokként is. 
A mellékelt szelvénynek közlése, minthogy részletesebben mu- 
tatja a petrografiai kifejlődést és a kövületek eloszlását, talán jogosult. 
E szelvény az árok mentén, tehát ÉK—DNy-i irányban készült, míg 
báró Nopcsa vázlatosabb szelvénye nagyjából K-Ny-i irányú. A legfölső 
lajtamészkő alatt nagyjából három rétegcsoportot lehet megkülönböztetni. 
I. Alsó agyag komplexust (1, 2 és 3 réteg), melyben a 2-vel jel- 
zett kb. 0-3 m vastag homokos-kavicsos lithotamniumokat tartalmazó 
réteg fordul elő. A 3. számú réteg magasabb része néhol kissé homo- 
kos agyag. Innen egyenként lelhető (tehát padot nem alkotó) Osírea 
cochlear, Porxi példányok kerültek ki, különben pedig az egész réteg- 
csoportból foraminiferákon kívül egyebet nem ismerek. Ez a komplexus 
és pedig annak főleg mélyebb (1. számú) része felelhet meg b. Norcsa 
Vaginella depressa tartalmú mélyebb tengeri fáciesének; látható vas- 
tagsága kb. 15—20 m-re becsülhető. 
E EK 
D JN. I 
ZF ám 
1. agyag, 2. lithothamniumos homokkő, 3. kissé homokos agyag, 4. meszes homokkő, 
5. homokos agyag lithothamniumos homokkőpaddal, 6. kövületes agyag, 7. kék agyag, 
homokrétegekkel és homokkőpaddal, 8. lajtamészkő, a. m.—mélyebb tölsőkréta. 
II. E fölött homokosabb agyag komplexus foglal helyet. A 4. sz. 
réteg kb. 3 m vastag meszes kemény komokkőpad kövületek nélkül, az 
5. sz. réteg kevéssé homokos agyag gyéren kövületekkel és 0-2—0-3 m-es 
lithotamniumos és alárendelten korallos keményebb homok-kavicspad- 
dal. A 6. sz. réteg anyaga szürke, csillámos, kissé homokos agyag, vas- 
tagsága nem több 2—3 m-nél, kövületekben igen gazdag. Az alább föl- 
sorolandó kövületek legnagyobb része, a nagyobb csigák és kagylók 
kivétel nélkül előfordulnak e rétegben és legnagyobb részt csakis innen 
valók. E komplexus vastagsága 10—15 m. 
III. A 20—30 m vastag 7. sz. réteg, bár tisztán homokból álló 
betelepedéseket is tartalmaz, a maga egészében mégis inkább agyag- 
