164 Dr VADÁSZ M. ELEMÉR 
A kövületeire nézve mondottak szerint legérdekesebb a 6. számú 
réteg, mely a legfölső lajtamészkő alatt, két agyagképződmény között 
foglal helyet. Ezt az előbbiek szerint a cbádeni agyagi fácies és egy 
korallos fácies horizontális határára tehetjük. Olyasféle korallos fáciesre 
gondolok itt, amilyen dr. Vapász M. ELEMÉR " kutatásai szerint a ribicei 
(Hunyad m.) korallpad, bár maga e korallos képződmény a reketyefalvai 
felső mediterrán foszlányból nem ismeretes. Különösen megjegyzem azt, 
hogy a 6. számú rétegből származó gazdag anyagunkban a b. Nopcsá- 
nál fölsorolt mélytengeri alakokat nem találtam, vagyis valószínű, hogy 
b. Norcsának az egész fölső mediterrán képződményre vonatkozó meg- 
jegyzése, hogy benne a határozottan mélytengeri alakok mellett a part- 
lakók koptatott példányait vegyesen találjuk, e réteget nem illeti. 
Végül köszönetet mondok dr. LÖRENTHEY IMRE egyetemi tanár úr- 
nak és dr. Vapász M. ELEMÉR gyakornok úrnak, kik a kövületek meg- 
határozásában mindenkor szíves segítségemre voltak. 
GEOLOGIAI JEGYZETEK A BORSODI BÜKK-HEGYSÉGBŐL. 
Dr. Vapász M. ELEMÉt-től. 
Az elmúlt 1908. év pünkösdjén dr. KocH Anxrar egyetemi tanár 
a Bükk-hegység keleti szélére, továbbá Szendrő, Rudóbánya és Szádellő 
vidékére vezetett tanulmányi kirándulást, melynek végével KocH pro- 
fessor úr beleegyezésével és szives támogatásával további egy hét alatt 
meglátogattam az Érehegység egyes pontjait s gyűjtéseket eszközöltem 
a Bükk-hegység nyugati és középső részében. Minthogy gyűjtésem külö- 
nösen a carbonidőszaki rétegek megismeréséhez igen becses adatokat 
szolgáltattak, újabb hetet szántam tisztán a Bükk-hegység carbon réte- 
geinek megismerésére és faunájának begyűjtésére. 
A Bükk-hegység földrajzi helyzetéből kifolyólag igen fontos geolo- 
giai kérdések csomópontja, ennek dacára azonban geológiai viszonyairól 
még nem tudunk eleget. A hegységet fölépítő képződmények kijelőlése 
és meghatározása Böckn JÁNnos érdeme, a ki térképén az egyes képződ- 
mények kiterjedését nagy pontossággal kijelölte, úgy hogy az lényeges 
módosításra nem igen szorul. A sztratigrafiai viszonyokat tárgyaló leírásá- 
1 A ribicei felső mediterránkorszaki korallpad faunájáról. Földtani Közlöny 
XXXVII. (1907. évi) kötet, 268. 1. 
