GEOLOGIAI JEGYZETEK A BORSODI BÜKK-HEGYSÉGBŐL. 165 
ban BöckH megkülönböztet! carbon-, triász- és juraidőszaki rétegeket, 
eocén és neogén képződményeket s föltételezi a krétát is Tapolcsánynál. 
Röviden óhajtok itt előzetesen beszámolni az alaphegységre 
vonatkozó megfigyeléseimről, míg a fedőhegység képződményeit figyel- 
men kívül hagyom, bár ennek egyes részeire vonatkozólag szintén 
becses adatok birtokába jutottam. Az alaphegység képződményeihez 
sorolhatjuk BöckH carbon-, triász- és jura képződményeit. Ezekről 
szólok az alábbiakban megfigyeléseim alapján. 
A carbonidószaki képződményeknek elsőrendű szerepök van a 
Bükk-hegység fölépítésében. Kifejlődési módjukat BöcgH pontosan jelle- 
mezte leírásában.? Szerinte mészkő és szarukő betelepülésekkel meg- 
szakított nagy kiterjedésű, jól hasadó sötétszürke és fekete agyag- 
palák képviselik a carbont. Az agyagpalába betelepült, tömött fekete 
színű calciteres mészkövek szabálytalanul vannak elszórva s sokszor 
tiszta mészpalába mennek át. A szarukóő BöckH szerint sok helyen 
szintén a palával váltakozik, de a hegység nyugati részén a szarvaskő- 
felsőtárkányi edéli palaövbeny E—D-irányú vonulatot alkot, mely 
egyszersmind a carbon és juraképződmények között levő határt is jelzi. 
Ezenkívül még a palába települt guarcitszerű homokkövet is említ 
BöckH a szarvaskői völgyből. 
BöcgH jellemzése mindenben találó s csakis annyiban óhajtom 
kiegészíteni azt, amennyiben az ujonnan épített eger-putnoki vasut- 
vonal az alaphegység nyugati szélén BöcgH xdéli és északi pala- 
övében a szóbanforgó rétegeket igen tanulságosan föltárta, úgy hogy 
a különböző kőzetek egymáshoz való viszonya pontosan tanulmányoz- 
ható volt. Az uralkodó kőzet a fekete vagy sötétszürke, néhol vörhenyes 
színű tiszta agyagpala, mely legtöbb helyen igen jól hasad. Mésztar- 
talma igen alárendelt, ahol azonban kövületeket tartalmaz, mint Dédes 
és Visnyó között az cészaki palaövbeny, ott erősen mésztartalmú, 
márgás, lazább anyagú s nem olyan jól hasadó, mint a tiszta agyag- 
pala. 
A sötétszürke, caleiteres rétegzettséget nem mutató vagy pados 
mészkő kisebb-nagyobb rögök, szirtek, zátonyok alakjában települ a 
palarétegek közé. Egyes helyeken, mint Zsércen és Nekézsenynél oolitos 
féleségek is vannak. Az említett kövületes északi palaövbens, 
Visnyónál a pala és mészkő között petrografiailag is kimutatható az 
átmenet. Hasonlóan faciesbeli eltérés gyanánt kell tekintenünk a BöckH- 
nél is említett szarvaskői guarcitokat és a szarukő betelepüléseket is. 
1 Die geolog. Verhültnisse d. Bükkgebirges u. d. angrenzenden Vorberge. 
(Jahrb. d. k. k. Geol. R. A. Bd. XVIII. 1867) p.-227—242. 
rab ren ju szeb 
