166 Dr VADÁSZ M. ELEMÉR 
Utóbbiaknak a palával és mészkővel való egyidejüsége mellett szól a 
települési viszonyokon kívül még az a körülmény is, hogy Rüsr car- 
bonra jellemző radioliáriákat talált bennük." 
BöcxH a rétegek korának pontos megállapításához szükséges kövü- 
letek közül csak kevés biztos adathoz jutott. Dédes és Visnyó között 
fekvő cészaki palaövbenv crinoidea nyéltagokat és egy productust 
említ. Ezekből megállapítja a rétegek carbon korát, míg a petrografiai 
kifejlődés alapján a bleibergi palákkal azonosítja azokat. Ezenkívül 
BöckH még előforduló furókagylónyomokról is tesz említést, a melyek 
szerinte Visnyónál észlelhetők a sőtétszürke mészkőben. Ezek a furási 
nyomok nemcsak Visnyón, hanem Dédesen is, tehát a vonulat északi 
részén is megtalálhatók, nem tartoznak azonban a carbon rétegekhez, 
hanem az egykori mediterrán partvonalat jelzik. Leggyakrab- 
ban teredora utalnak egyes furási lyukakban azonban lithodomusok 
és pholasok héjjai is fölismerhetők voltak, a miért is keletkezési 
idejük az alsómediterrán korba tehető.? 
Az eger-putnoki vasutvonal építkezéseivel létesített mesterséges föl- 
tárások, vasúti átvágások kövületgyűjtés szempontjából kedvező alkalom 
gyanánt szolgáltak. A visnyói vasutállomás közelében, attól kissé északra 
a palában eszközölt átvágás kövületes rétegeket tárt föl, melyekből gaz- 
dag és a Magyarországból eddig ismert carbon-faunáknál (Dobsina és 
Kornyiaréva) sokkal jobban megtartott fauna került elő. A mészkőből 
szintén sikerült olyan jellemző alakokat gyűjtenem, melyek alapján 
ennek stratigrafiai és faciesbeli helye világossá válik. Különösen ki kell 
itt emelnem a mészkő szerves maradványai között nagy mennyiségben 
előforduló, kőzetet alkotó mészalgákat, melyek Nekézseny, Dédes és 
Visnyó carbon mészköveiben egyaránt előfordulnak, de megtalálhatók a 
Dédeshegyen és a Mályinkától délre triásznak jelzett sötét- 
színű mészkövekben is. Ezek a mészalgák erősen emlékeztetnek a 
Velebit felsőcarbonjából ScHuBEnr-nél leírt mizziára és stolleyellara," 
1 Beitrüge z. Kenntniss d. foss. Radiolarien aus Gesteinen der Trias u. d. 
palaeozoisehen Schichten (Palaeontographica XXXVIII.) p. 118. 
2 Felemlítésre méltó, hogy míg az alaphegység déli peremén levő mediter- 
rán képződmények agyagos, homokos faciessel vannak képviselve, addig az északi 
oldalon a leghatározottabb litoralis képződményeket találjuk kavicsrétegekkel s 
hatalmas 50—60 emt is elérő ostreákkal teli ostreáspadokkal. Kétségtelen jele ez 
annak, hogy a hegység északi és déli pereme a szóbanforgó időben eltérő partvonalat 
s fenékviszonyokat mutatott, a mi valószínűleg a mediterrán időszakot megelőző 
tektonikus okok következménye. Az északi perem alsó-mediterrán kavicsrétegeinek 
anyaga túlnyomó részében az alaphegység kőzeteiből származik. 
3 Zur Geologie d. österr. Velebit. (Jahrb. d. K. K. Geol. R. A. 1908.) p. 382. 
"Taft XI 
