170 D: VADÁSZ M. ELEMÉR 
ban bryozoumra emlékeztető nyomokon kívül gazdag foraminifera- 
fauna észlelhető. Ezeknek földolgozását a részletes vizsgálat idejére 
halasztom, itt csak megemlítem, hogy képviselve vannak a trocham- 
mina, endothyra, valvulina, nodosaria, stacheia stb. nemek. 
Fel kell még ezenkívül említenem azokat a fusulina-maradványokat 
is, melyeket dr. Kocsis Jásos 1883-ban a Dédes és Visnyó között levő 
sSzelecsi-kőv calciteres mészkövének vékony csiszolatában talált s a 
melyeket az irodalomban dr. PaPP KÁRonY említett először." Ezek a csiszo- 
latok az egyetemi föld- és őslénytani intézet gyűjteményében vannak, 
de a bennük levő fusulinák fajilag aligha lesznek meghatározhatók. 
Fusulinákat magam is találtam ezenkívül a Dédes község temploma 
alatt levő mészkőből vett csiszolatban. Ritkaságukat azonban eléggé 
bizonyítja az a körülmény, hogy mintegy harminc vékonycsiszolatban 
mindössze három példányt észlelhettem többé-kevésbbé hiányos meg- 
tartásban. 
Mint föntebb említettem BöckH a Bükk-hegység szóbanforgó car- 
bonkorú rétegeit főként petrografiai kifejlődés alapján a  bleibergi 
hasonló rétegekkel hasonlítja össze s ezt írja:? ... csehr warscheinliech 
dass der grösste Theil der Schiefer des Bükk-Gebirges die Kulmforma- 
tion repröüsentire, so ist doch die Mögliehkeit nicht ausgesehlossen, 
dass ein Theil derselben einer noch ülteren Formation angehören 
könnev. Kétségtelen azonban, hogy ezek a rétegek egész vastagságukban 
csak a carbont képviselik s ennél idősebb képződmények a Bükk-hegy- 
ségben nincsenek. A petrographiai kifejlődés alapján könnyen megálla- 
pítható a fácies, míg az itt felsorolt fauna is már kétségtelenül mu- 
tatja, hogy ezek a rétegek a szoros értelemben vett kulmhoz 
nem tartoznak. A faunának leggyakoribb alakjai a brachiopodák, 
melyek fajszámban nem vezetnek ugyan, mégis gyakoriságuk miatt a 
rétegek jellemző alakjai, miért is ezeket a rétegek brachiopodás 
fácies-nek tekinthetjük. Ez a körülmény, valamint a közbetelepült 
mészkőszirtek világosan kijelölik a rétegek sekélytengeri jellegét. 
Böcgn találóan hasonlította össze rétegeinket a bleibergiekkel, mert 
ezek a rétegek, a melyeket FREcH cnötsehi rétegeks névvel illet,? ha- 
sonló petrografiai kifejlődésűek és sok vonatkozást mutatnak a mieink- 
kel faunájukban is. Ennek dacára azonban a Bükk-hegység carbonkorú 
rétegei a cnötsehi rétegekv-től eltérnek bizonyos jellegekben. A xsnötschi 
rétegek uralkodó kőzete FREcH szerint a grauwacke-pala és guarc- 
1 Miskolcz környékének geol. viszonyai (Magy. kir. földt. int. évkönyve, XVI. 
köt. 1907) p. 105. 
2.16. p. 229. (5) 
3 Die Karnischen Alpen p. 103. — Lethea geognost. I. Th. 2. Bd. 2. Lief. 
p. 266. 312. 
