GEOLOGIAI JEGYZETEK A BORSODI BÜKK-HEGYSÉGBŐL. V71 
konglomeratum, mig az agyagpala háttérbe szorul. A Bükk-hegységben 
ellenben az agyagpala az uralkodó kőzet, míg a konglomeratum igen 
alárendelten szerepel s a grauwacke csaknem egészen hiányzik, e mel- 
lett nagyobb mennyiségben szerepel a mészkő is. Viszont a két előfor- 
dulás között levő hasonlatosság mellett szól még az a körülmény is, 
hogy a carbonrétegekkel kapcsolatban a Bükk-hegységben is diabasok 
szerepelnek telérek és tömzsök alakjában. 
A petrografiai kifejlődésben mutatkozó eltérés természetesen a 
faunában is visszatükröződik. A fauna összetétele hasonló ugyan, de 
az elemek mások. Ez az utóbbi körülmény talán abban a korban meg- 
nyivánuló — bár nem nagy — különbségben leli magyarázatát, mely 
a két előfordulás képződményei között mutatkozik. 
Mindezeket egybevetve a Bükk-hegység carbonkorú rétegeinek meg- 
jelölésénél nem használom a xnötschi rétegekv elnevezést, s sokkal ki- 
fejezőbbnek tartom ToRwxourisr jellemzését ra szénmészkő palás 
facies)-ét," mert ez egyszersmind ezeknek a rétegeknek a szénmészkő- 
höz, való viszonyát is kifejezi. FREcH idevonatkozó újabb dolgozatában 
ugyan a anötsehi rétegekv-et is a kulmhoz sorolja," de a fogalmak 
tisztázása szempontjából sokkal célszerübb ToRwovisT megjelölése, mert 
ezek a rétegek főként faunában a tulajdonképpeni kulmtól nagyon távol 
vannak. 
Rétegeink korát leginkább a brachiopodák állapítják meg. Ezek 
alapján az alsó-carbon legfelső emeletében a Productus 
giganteus-szintjébe helyezhetők, a hová FREcH cnötschi rétegeiv 
s a ToRwouIisr-nál leírt vogesi rétegek is tartoznak. A brachiopodákon 
kívül a fauna egyéb elemei is legnagyobbrészt olyan fajokkal voltak 
azonosíthatók, melyek ezt a szintet képviselő viséi kőszénmészben 
találhatók. A közelebbi kormeghatározást és a különböző előfordulások- 
kal való egybevetést a végleges tanulmányban adom, itt még csak a 
Productus gigamteus MaRr. sp. hiányát és a fusulinák gyér fellépését 
emelem ki, olyan körülmény gyanánt, a mely rétegeinknek az alsó- 
carbon legfelső határára, esetleg talán már a felső-carbon legmélyebb 
részébe (Spirifer mosguensis emelet) való helyezését teszi szükségessé. 
Már ezekből is nyilvánvalóvá válik, hogy a anötschi rétegekv-kel 
rokon kifejlődésű képződmények korban is mutathatnak eltéréseket, 
vagyis hasonló képződmények esetleg különböző időben is keletkezhet- 
tek, a mire ToRNoeuIsT is utalt." A unötsehi rétegekv elnevezés tehát 
1 Das fossilführende Untercarbon am östlichen Rossbergmassiv in den Süd- 
vogesen (Abh. z. Spez.-kart. Els.-Lothr. Bd. 5. p. 401.) 
2 A tengeri eredetű carbon Magyarországon. (Földtani Közlöny XXXVI. k. 
1906.) p. 47. 
Ses pr 4015 
