180 IRODALOM. 
lódtak (a bauxitképződés első stádiuma) Az ilyen folyamatok mellett fölszaba- 
duló aktivus kénsav az agyag Al,0,-tartalmát kilugozta és az ismét beható meleg 
források az aluminiumot kénsavas oldat-, a vasat pedig hydroxyd alakjában 
szállítják tovább (második stádium). Az oldatok a juramészkőnek a legkisebb 
vegyi ellentállást kifejtő részleteiben rakódtak le, hol későbben dolinák is 
képződtek, mivel csaknem mindegyik bauxitmezőn található egy vagy több 
tölcsér, mikor is az érc a tölcséreket szegélyezi. Hogy miképen ment át az 
Aluminium kénsavas oldatából hydráttá, az a különben világosan megírt cikk- 
ből nem tűnik ki. 
A harmadik stádiumban: a magnetit- és korundképződésénél szerző sze- 
rint valószinüleg a hegyképződés préselő ereje, melynek nyomai csúszári sávok 
alakjában észlelhetők, a hydrátvíz kiszorításánál közreműködött és a por- 
phyros alkotórészek képződését is a víztelenített oxydmolekulák utóljára 
bekövetkezett conecretionális tömörülésére vezeti vissza. 
A bauxit képződését általában szerző következőkép foglalja össze: 
A bauxit földpát tartalmú kőzetekből vagy azoknak mállási terményeiből 
sulphidos bomló vasoldatok behatása folytán képződik. A vassók juvenális 
eredetűek a metasomaticus bauxitoknál és vadozusak a basaltos eredésű bau- 
xitoknál. 
DLACcHMANN fejtegetései bizonyára sok figyelemreméltó gondolatot foglalnak 
magukba. Az a folyamat azonban, hogy a felszálló víz az 1 km. vastag mész- 
táblát teljesen átitatva, keresztül hatolta és a könnyen megtámadható mész- 
kőből a nehezebben megtámadható kaolinos alkotórészeket kilugozta volna, 
túlságos hypothetikus. Ha továbbá szerző a hegyképző és vulkanikus folya- 
matokkal való összefüggést tagadja, a forrásműködés hirtelen megindulása a 
mesozoikum végén is érthetetlen. 
Végül figyelmeztetni szeretnők a szerzőt néhány — készakarattal vagy a 
dolgok nemismeréséből származó hibájára, melyek ugyan nem állanak a tárgygyal 
összefüggésben, de mégsem hagyhatjuk szó nélkül. A szerző ugyanis c Magyar- 
ország és az Erdélyi részekv közötti cLandesgrenzev-ről beszél, továbbá a 
közös cs. és kir. katonai intézetről kiadott térképet, mint xösterreichische 
Spezialkarte,-t említi, a m. kir. birodalmi Földtani Intézetet pedig ckgl. ungar. 
Landesanstalto -tá degradálja. Nem is szólva arról, hogy a nagyváradi me- 
: dence neki a Grosswardeiner Becken,. Tőlünk persze megkivánják, hogy Wient, 
Leipziget, Bresslauút stb.-t írjunk, úgy, hogy tulajdonképpen egyszerüen a köl- 
csönös méltányosság dolga volna, hogy a mi helységneveinket is magyarul 
írnák ! RoZzLozsNIK PÁL. 
(6.) Loczxa Józser: A felsőbányai plumosit chemiai elemzése. Annales 
Musei Nationalis Hungarici 1908. VI. pag. 583—590. 
Szerző a felsőbányai plumositot vizsgálva, azt antimonittól mentesnek 
s a következő összetételünek találta : 
