184 IRODALOM. 
A Finn parthid vagy a tavak országa néven jelöli Finnországot az orosz 
tábla határán. Geológiai fölépítésében őskőzetek, gneis, gneisgranitok vesznek 
részt és prákambriumi sedimentumok, Ezeket a képződményeket glecser-horda- 
lékok (agyag, homok, kavics) borítják be vékonyabb, vastagabb adagokban, 
melyeknek mállási termékeik nagyon sovány termőtalajt adnak. Röviden szólva 
klimája, városai és népéről, Lappföld és Kola ismertetésére tér át. Ezek föl- 
építésében gneis, gneisgránit, granulit és prákambriumi sedimentumok, végül 
régi eruptivus kőzetek. Ezek vastag gletserhordalékkal födöttek. Oro- és hidro- 
grafiáját, klimáját adva ez országrészeknek, végül az Orosz birodalomról álta- 
lában bővebb statisztikai adatok keretén belül szól, még pedig annak népes- 
ségi és politikai földrajzáról. Statisztikai tábiázatot ad az egyes kormányzó- 
ságokról s egy népsűrűségi térképmellékletet. 
Végül kis fejezetet szentel az orosz közgazdaság ismertetésének. 
A kis munkához végül az Orosz birodalom hegy- és vízrajzi színes 
térképe van mellékelve 1 : 14.000,000 mértékben, az ország nevezetesebb 
városaival. 
E kiadványhoz hasonló vállalat nálunk a Stampfel-féle Tudományos 
Zsebkönyvtárv. Kivánatos volna, hogy abban is hasonló rövid, világos, statisz- 
tikával kevésbbé terhelt, a tudományok legújabb állásának megfelelő munkák 
is láthatnának napvilágot. 1kggy b 
(9.) Saxpok F.: Opskrba vodom u Hrvatskoj i Slavoniji. Izvjescé o 
radu zemaljske gospodarstvene uprave Kraljevina Hrvatske i Slavo- 
nije. 1896—1906. Svezak II. (A vízellátás Horvátországban és Szla- 
vóniában. Jelentés Horvátország és Szlavónia országos gazdasági 
igazgatásának működéséről. 1896—1906. II. füzet.) 356 oldal, 86 
ábrával, 3 térképpel és 35 lapból álló atlaszszal. Zagreb, 1907. 
A technikai munkálatok minden modern államban talajvizsgálatokon 
alapszanak. Így például a porosz kulturmérnöki osztály minden évben tagjai 
közül néhány mérnököt az agrogeologiai fölvételekhez oszt be, hogy ily mó- 
don hazájuk talajáról tájékozást nyerjenek. Ausztriában az egyes országokban 
hasonlóképen talajvizsgálatokra alapítják a kulturtechnikai munkákat. Cseh- 
országban például a kulturmérnöki osztálynak külön kemikusa is van és pedig 
az elismert szaktudású Korzcxi JózsEr személyében, a kinek vizsgálatai a 
kulturtechnikai munkálatok tervezésénél alapul szolgálnak. A föntebbi munka 
bizonyítja, hogy Horvátországban hasonló irányban haladnak, amennyiben a 
kormány belügyi osztályához tartozó kulturmérnöki hivatal szintén kémikus 
közreműködésével oldja meg a reá bízott föladatokat. Itt a kémiai vizsgála- 
tokat Sáspok FERENc reálgimnáziumi tanár, az erdészeti akadémia talajtani 
tanára végzi. 
A szóbanforgó munka öt fejezetre oszlik. Az első fejezetben szerző a 
természetbeli vizekről és mindama kellékekről beszél, melyek az ivóvíztől, 
háztartási és technikai szükségletekre szolgáló víztől megkivántatnak ; fölemlíti 
a víznek fertőző betegségekre való befolyását; magyarázza, hogy kell vizet 
