274 KOCH NÁNDOR 
A zsidó templom előtt és a rendház alatti út mellett, — mint 
említettem, — szintén júra-időszaki mészkövek vannak. A zsidó templom 
előtt az alsó liász második szintjébe tartozó mészkövek lépnek föl kelet 
felé 5 fokkal dűlő rétegekben. Erre települnek a Fazekas-utca elejétől 
a rendház felé húzódó csapás irányában föltárt padokban a középső 
liászkorú crinoideás mészkövek, melyek szintén kelet felé dűlnek, de 
40" szög alatt. Fölöttük a rendház kertjének sarkánál ugyanilyen dűlés- 
sel a fölső dogger mangántartalmú mészkövei következnek, melyeknek 
végső rétegei dél felé lehajlanak. Mellettünk és velük egy magasságban 
már a mésztufát találjuk. 
Ez az utóbbi tény arra engedne következtetni, hogy itt is vetődés 
van, mely az ÉÉNy—DDK-i irányú vetődésekre merőleges irányban 
halad. Közelebbi adatokat ennek bebizonyítására más helyen nem talál- 
tam, mért is az ilyen harántvetődés jelenlétét csak fel kell tételeznem. 
Az elmondottakból kitűnik, hogy a Kálvária-domb északkeleti 
része ÉÉNy—DDK-i irányú vonal mentén leszakadt. A vár árkában 
fölbukkanó neokom mészkőpadok és az északkelet felé lévő területen 
a nagy tó alatt és a grófi parkban föltörő források arra engednek követ- 
keztetni, hogy a vetődések erre felé ismétlődtek. Az ÉÉNy—DDK-i 
irányú vetődésekre merőleges irányban harántvetődést is föltételezhetünk. 
Ott, a hol a rétegek kőfejtőkben vannak föltárva, mindenütt megfigyel- 
hetünk a bosszvetődésekkel párhuzamos és azokra merőleges törési, 
csúszási lapokat, lithoklázisokat, törmelékkel kitöltött repedéseket, melyek 
mind a vetődések okozta zökkenések következményei." 
A vetődések közelebbi korát pontosan megállapítanom nem sike- 
rült, mert a neokom mészkőre a Kálváriadomb területén csak egészen 
fiatal képződmények következnek, melyek erre nézve nem nyujtanak 
fölvilágosító adatokat. Abból azonban, hogy területünkön a neokom 
képződmények is diszlokálódtak, arra következtethetünk, hogy a vető- 
dések minden esetre az alsó kréta után következtek be. Annál inkább 
föltételezhetjük ezt, mert a Magyar Középhegység területére eddigi is- 
mereteink alapján ugyanez volt megállapítható. A Gerecsehegységben 
SrarF ? szerint a képződmények első kimutatható dislokatioja az eocén 
előtt következett be, a közelebbi kor azonban nem állapítható meg. 
TAEGER? a Vérteshegységben az eocén előtti törések korát a fölső kré- 
tában tételezi föl. A déli Bakonyban Vapász" vizsgálatai szerint e dis- 
4 A zsidó temető melletti kőfejtőben egy kb. !/2a méter vastag törmelékkel kitöl- 
tött repedést találunk, melynek ÉÉNy—DDK-i iránya a hosszvetődések irányát jelzi. 
2 SraFF I. i. m. pag. 186. 
3 TAEGER H. i. m. pag. 129. 
4 Vapász ELEMÉRnek a déli Bakony jurarétegeit tárgyaló munkája most van 
sajtó alatt. A fenti adatokat a szerző szíves engedelmével kéziratából szereztem meg. 
