282 SZ. SZATHMÁRY LÁSZLÓ 
E föltevéshez egyesek makacsul ragaszkodnak, bár az a kritikát semmi- 
nemü tekintetben ki nem állja." 
Abból a szempontból, vajjon-e vegyület mesterségesen előállítható-e 
s minő sajátságokkal bír, én is tanulmány tárgyává tettem. 
A mész, a kovasavval minden arányban összeolvasztható, csak a 
kellő hőfokot kell eltalálni. A míg a kovasav és a mész külön-külön, a 
mint azt MoIssanx kisérleteiből tudjuk, csak elektromos ívben olvad meg, 
a melynek hőmérséklete VIoLLE mérése szerint 3500 €"-on van, addig a 
mész és kovasav különböző arányú keverékei jóval alacsonyabb olvadási 
ponttal bírnak. Megjegyzendő, hogy az elektromos kemencében a mész 
és a kovasav nemcsak megolvasztható, hanem sublimálásra is bírható. 
A wollastonitot előállítandó, mindenekelőtt teljesen tiszta meszet 
és kovasavat készítettem. A mész levegőn állva részint vizet, részint 
szénsavat vesz föl. Hogy mérésre alkalmassá legyen, mindenekelőtt 
muffel-kemencében vörös izzáson tartottam hosszabb időn keresztül. 
Ugyanígy jártam el a kovasavval is, mely úgy, a mint a kereskedésből 
kapjuk, mérésre nem alkalmas. 
Az így kiizzított kovasavból és mészből lemértem a CaOSiO, kép- 
letnek megfelelő mennyiséget, melyet azután dörzscsészében jól össze- 
kevertem. Az összekevert port most egy erre a célra alkalmas magnézia- 
tégelybe tettem és a DEvitrr-féle kemencébe helyeztem. Kisérleteimet 
ugyanis, kokszszal fűthető DEvIrrx-kemencében végeztem, a hol, a kellő 
mennyiségű levegőt befuva, a 30-ik Seger-kúp is megolvad, a mi már 
1730 C"-nak felel meg. Rövid idő múlva e hőfokon a porkeverék meg- 
olvad s a tégelyben egy fehér igen kemény olvadék marad vissza. Az 
olvadék mindig kristályos, de a kristálylapok jó kifejlődése mindig attól 
függött, vajjon gyorsan vagy lassan történt-e a kihülés. Gyors hűtésnél 
a kristálylapok kicsinyek, de szabad szemmel jól láthatók, míg igen 
lassú hűtés alkalmával több (3—5) milliméter nagyságú kristályok is 
képződnek. Az ilyen úton előállított wollastonit fajsúlya 18 C"-on 2901 
volt. Tehát csak igen csekélylyel volt több, mint az általam megvizsgált 
természetes wollastonit. Keménysége a guarc keménységénél is nagyobb 
volt, holott a természetes wollastonit keménysége a fluorit és apatit 
keménysége között van. Ennek magyarázatát mindenesetre a keletkezés 
különbözőségében kell keresni. Az olvadék összefüggő egész volt, törése 
szemcsés. Szóval, fizikai sajátságai, a keménység kivételével, eléggé meg- 
egyeznek a természetesével. 
1 SzarHmáRy L.: A kálciumszilikátok előfordulása a cementben. Vegyészeti 
Lapok 1907 II. évf. 7. sz. 
Tanulmányok és kritikai megjegyzések a cement szerkezetéről. 
Bányászati és Kohászati Lapok 1908 II. sz. 
