A WOLLASTONIT ÉS MESTERSÉGES ELŐÁLLÍTÁSA. 283 
Ugyanezt mondhatom a vegyi sajátságaira vonatkozólag is. Össze- 
tétele ugyanis a következő volt: 
Számitott Talalt 
SZOMANEÉNÁS SON 52089, 
LA eza TEzőttes 4811 a ZZSA al 
TA U TVE 9E — 0-54 a 
100-0090 995930 
Látható, hogy a talált értékek a számított értékekkel eléggé meg- 
egyeznek, s így mondhatjuk, bogy azonos a természetes wollastonittal. 
Csupán még egyet kivánok megjegyezni. Ha a Ca0OSiO, képletnek 
megfelelő mészmennyiség helyett annál több meszet alkalmazunk, akkor 
az olvadék a kihülés után finom porrá hull szét. A porszemek nagy- 
sága az alkalmazott mész mennyiségétől függ. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
Szakülés. 
1909 május 53-én. — Elnök: dr. KocH ANTAL 
1. HoRuUsiITzKY HENRIK a löszről és a diluviális faunáról szólt. Szerinte Magyar- 
országon csakis diluviális lösz van. Alluviális lösz nálunk nincs, mert a napjaink- 
ban leszálló por csak a termőtalajt növeli, ez pedig nem lösz, mert a lösz föltétele 
hogy bolygatatlan legyen s humuszt ne tartalmazzon. A lösz korát különben 
molluszkumfaunája is bizonyítja. Az a nézet, hogy a diluviális és alluviális fauna 
azonos, nem egészen helyes. Előadó 25 olyan fajt és varietást mutatott ki, melyek 
Magyarország alluviumábél ez idő szerint ismeretlenek; ezek közül 13 szerinte 
kihalt vagy elvándorolt alak. Felsorolt továbbá több olyan fajt is, melyek például 
sík és dombos területre nézve kihaltak, s ma már csak hegységben, erdőségekben 
élnek. Előadó kétféle löszt különböztet meg a szerint, hogy az illető lösz mily 
fizikai körülmények között keletkezett, nevezetesen szárazföldi löszt, mely száraz 
területre hullott porból keletkezett, és mocsárlöszt, mely időszakonkint víz alá 
került területen képződött. A lösz származására vonatkozólag azt állította, hogy 
a magyarországi lösz egyrészének anyagát pliocén, másrészének anyagát pedig 
miocén homokokból és márgákból fujta ki a szél. 
DicEsTY DEzső megjegyezte, hogy a lösz definiciójánál a humusztartalom 
vagy hiány nem jöhet tekintetbe, mert el tud képzelni oly löszdarabot, mely föl- 
tétlenül lösz és mégis tartalmazhat humuszanyagokat, talán valamely lenyuló 
gyökér révén. Nem tartja lehetségesnek, hogy a szárazföldi s az ú. n. cmocsár- 
lösztv egymástól el lehessen különíteni, mert a tipusos szárazföldi löszben gyakran 
lokálisan apró foltok fordulnak elő, melyek egészen mocsárlösz jellegűek. Itt nem 
hullhatott le a por valamely vízborította területre, hanem az átszüremkedő vizek 
változtatták meg lokalisan a szárazföldi lösz szerkezetét. A lösz korát pedig csak 
ott lehet a molluszkumok alapján eldönteni, a hol azok előfordulnak, de már pél- 
dául oly helyen mint Pécsvárad vidéke, melyet fölszólaló saját tapasztalatából 
ismer, a hatalmas löszfalakban nincsen semmi nyomuk s így ezen és ehhez hasonló 
helyeken ez a kormeghatározási módszer a geologust cserbenhagyja. 
