FÖLDTANI KÖZLÖNY 
XXXIX, KÖTET, 
1909. JÚNIUS—SZEPTEMBER, 6.9. FÜZET, 
A MAROSVÖLGYI HARMADIDÓSZAKI SÓAGYAG DÉVA MELLETTI 
ELŐFORDULÁSÁRÓL." 
Dr. GAÁL IsrvÁáxn-tól. 
Az erdélyi neogén beltenger üledékes képződményei közül a mé- 
lyebb tengeri, ú. n. smezőségiv facies valóban megérdemli fokozottabb 
érdeklődésünket. Természetesen geologiai szempontokra gondolok itt 
első sorban, jóllehet a kérdés természete szerint a geolocgiaival kar- 
öltve jár itt a nemzetgazdasági érdek is. 
A mezőségi rétegek vízszintes irányú tagozásánál a legújabb, ki- 
váló összefoglaló munka? alapján az erdélyi medence déli feléhez tar- 
tozó, cMaros-Sztrigy öblés-nek nevezhető részletével óhajtok itt be- 
hatóbban foglalkozni. Erre főként a dévai Várhegy tövében fakadt — ma 
már ugyan szinte eltüntnek tekinthető — többektől tanulmányozott — 
hideg sósforrás keletkezésének, magyarázatának enyilt kérdés -e indított. 
Hogy a kérdés historicuma is kitünjék, röviden ismertetem az 
irodalomban előforduló adatokat. 
PaRrscHnak 1822-ből való följegyzését találjuk a HAUER-STACHE- 
féle? alapvető munkában idézve, melyből kitünik, hogy a Várhegy 
tövében aknákat is mélyítettek sóra; a víz azonban úrrá lett bennök s 
így betömték." A szerzők egyébként hozzáteszik, hogy ezek a kutatások 
érthetők is, mert Déva és Szászváros környékén tényleg van némi 
nyoma az erdélyi terciér sónak," másrészt pedig a bánság felé irányuló 
szállítás céljaira igen alkalmas lett volna egy dévai sóbánya. 
1 Előadta a Mh. Földt. Társulatnak 1908 december 2. szakülésében. 
2 Dr. KocH AwraL: Az erdélyrészi medencze harmadkori képződményei. 
II. Neogén-csoport. Bpest, 1900. 
5 Geologie Siebenbürgens. Wien, 1853. p. 225. 
4 A dévaiak már teljesen meg is feledkeztek volt ezekről a kutatásokról ; 
néhány év előtt azonban az egyik akna szájára alkalmazott tölgyfa fedő beszakadt. 
Ez alkalommal mérő ónnal mintegy 30 m mélynek s rézsutosan a Várhegy alá 
irányulónak találták. 
5 Ime a nagy áttekintésen alapuló biztos itélet ! 
A szerzők — bizonyosan kuriózum kedvéért — említést tesznek BIELz egy 
leveléről í(p. 225.) is, mely szerint ő egy itt létezhetett sóraktár maradványaiból 
származtatja a sósvizet. A mindent római szemüvegen néző TÉGLÁS G. még meg 
is toldatta e furcsaságot azzal, hogy ez a sóraktár — a rómaiak idejében létezett. 
Földtani Közlöny XXXIX. köt. 1909. 22 
