324 D: GAÁL ISTVÁN 
után itélhettem. De ha tekintetbe veszszük, hogy az újabb megfigyelők 
vidékünk neogén globigerinás agyagát — melyet a gipsz közelsége is 
jellemez — a felső-mediterránba helyezik, a kétkedés némileg 
indokoltnak látszik. 
Hogy csak Hunyad vármegye területén maradjunk, Romosznál, a 
fejtés alatt álló gipsz rétegek fekvője kék agyag (felső-mediterrán), fedője 
pedig sárga agyag." Berényben (Szászvárostól D-re) mély fúrás alkalmá- 
val a fölszín alatt 7 m-re felső-mediterrán kék agyagra bukkantak.? 
És hogy ezt a réteget — melyből ugyan senki sem említ kövületet — 
a mezőségi rétegek tagjának kell tekintenünk, bizonyítja Kocn, a ki 
Sztrigy-Ohábáról (mely az előbbi ponttól mintegy 12 km-re Ny-ra van) 
chasadékos-palás, kékesszürke globigerinás tályogot, mely a mezőségi 
tályog- illetőleg globigerinás márgák jellemével bír . . .v kapott." Ezen- 
kívül F.-Szilvásról ismerjük ezt a kék agyagot, melynek foraminifera 
faunáját dr. FRANZENAU ÁGosron meghatározásából ismerjük. 
Ezek az eddig említettem helyek pedig mind közel vannak Dévához, 
úgy hogy semmi kifogásunk nem lehet az ellen, ha báró Nopcsa FERENC 
átnézetes geologiai térképén? a Maros árterének Déva alatti szakaszát 
is felső-mediterránnal jelölte, a nélkül, hogy a részletes fölvevő valami 
formában csak egy szóval is említette volna ennek valószinűségét. 
Igaz ugyan, hogy Déva határában a felső-mediterrán seholsem 
búvik ki a fiatalabb képletek alól. Nincsen is igaza ARADI-nak" akkor, 
midőn a xwPetroszav kőbánya közelében levő vízmosásokban látható igen 
vékony gipszrétegeket a felső-mediterránba sorozza, holott ezek szar- 
mata korúak. Eleddig csak a sókivirágzás, illetve sósvíz bizonyította a 
mezőségi rétegek létezését. 
Ma még kézzelfoghatóbb bizonyítékaink vannak. 
Az 1908. év őszén ugyanis 18 talajfúrás történt a Maros árterén, 
oly célból, hogy Dévának vízvezetékkel való ellátására ivóvizet keresse- 
nek. A munkálatok lefolyását a mennyire tehettem, figyelemmel kisér- 
tem s a gyüjtött adatokat itt föl is használom." 
1 HaLavárs Gy.: Hátszeg—Szászváros—Vajda-Hunyad környékének földtani 
alkotása. (Magyar orvosok és term.-vizsgálók munkálatai XXXII. köt. Kül. lenyom.) 
Bpest, 1904. 
2 HALAVÁTS GY.: i. m. 26—27. I. 
SADT" IKOGHTST éa. pp. 021 
4 HALAVÁTS i. m. p. 25. 
Br. Nopcsa F.: A Gyulafehérvár, Déva, Ruszkabánya és a romániai határ- 
szél közé eső vidék geológiája. (Földt. Int. Évkönyve XIV. kötet 4. füzet) Buda- 
pest, 1902—1905. 
OSARÁADL AV At mac SZE 
7 A megejtett 18 fúrás 1—19. számmal van jelölve. (A 17. sz. félben maradt.) 
Ezek közül 8-nak ismerem mélységét, 6-nak egész szelvényét s 4-ből a vízelemzés adatait. 
gi 
