A MAROSVÖLGYI HARMADIDŐSZAKI SÓAGYAG DÉVA MELLETTI ELŐFORDULÁSÁRÓL. 325 
A fúrólyukak a Maros árterének dévai szakaszán 45 km vonalon 
vannak lemélyítve. Valamennyi a Maros mai medrének közelében, a 
balparton van. (A legközelebbi 20, a legtávolabbi mintegy 550 lépés- 
nyire a parttól.) Mindegyiket az első víztartó rétegig, a sóagyagig 
hajtották, melyet az alluvium alatt a térszintől számított 7-—85 m 
mélységben találtak. Az alluviumnak a fúrási adatokból számított köze- 
pes vastagsága 7-8 m. 
A viszonyokat egyébként részletesen feltünteti az 1. rajz. 
Az összefoglaló szelvényből kitünik, hogy az alluvium szerkezete 
igen egyszerű. A három fúrás adatainak közép értékét véve alapul, a 
0-6 m kultur réteg alatt 14 m.-nyi agyagot találunk, mely a 9. Sz. 
Mtérszírz 
fi allug mkga$ 
5 
—r 600 Lépés -——— 
FEHITELEHHHHHH] ITT Fi 
EELELZARTTLHKHT KHT HULHA 
f] 1! HE ! Hi - - HT 
gő 
Hinni 
5 208] bossa 
; 00909 p99999 
zs ). 909909 999997 
al zs 0099 002 992 e té éget ei: 560 zás 0009 MEANT A. 6 
KEZI] 1) 90 7 tj he o a 0.001 
000 hee do 990 AHA Va Ja JOJADODDONDAIVAIAL IS III Oo] b.9999999] [d.99999 
a] fg aaa ALIA VAVAL a OB OKVNAIÓOKaIIN9AVAB VOID AIX B god [d9999990]hog99199 3 
öv Das IIADIIOIOIOOAA929 9 JAA DID S Svv9050992900 999090099, 9. eaz 
OO ASANSAROS A BOL ARAT a VA g0990a0I9I299009 IL T a 90 9 OO 
L99OC 9090.999] 0994 [9909094 3 
399990999909099909 vs 0.2909999 
else o 9.X. 948999 
TT SE7 ZIESSLe SOSE] TA 2090 399999. 
üli I 290009 g 
7 2 
I [ I I 20990 
: s eee Beri EE BEN EE tt tte] EHE BEST s. 
1. ábra. A IX., XIII. és XIV. sz. fúrások összefoglaló szelvénye. 
1. kultúrréteg, 2. homokos sárga agyag, 3. barna és fekete agyag, 4. sárga durva 
homok, 5. homokos fekete agyag, 6. kavicsos fekete agyag, 7. kavics, 8. mezőségi 
tályag. 
(A szakadozott vonal a Maros egy régebbi medrét jelzi.) 
fúrás helyén sárgás és bomokos réteggel kezdődik, (sőt itt mindvégig 
legföntebb dohány-barna sötétszinű lesz), míg a 13. és 14-nél igen 
tömör s idegen anyagoktól úgyszólván ment fekete agyagot hozott föl 
a fúró. Alatta a két szélső fúrásból sárga, csillámos, meszes, durva 
homok került elő (] m vastagságban), míg a 13. sz.-ban még mindég 
tartott a fekete agyag, melyben azonban sok a muskovit-csillám pikkely, 
sőt 0-7 m-nyi alsó rétege már kavicsosnak mondható. Ezen a helyen 
tehát a fekete agyag 42 m-ig konstatálható, fekvőjét pedig nem sárga 
homok. hanem a durva (dió, tojás nagyságú) kavics alkotja, mint két 
oldalt a sárga homokét.! 
1 Erre az érdekes adatra más helyen és alkalommal talán lesz még módom 
visszatérni ; itt csak röviden jelzem, hogy ezt a helyet a Maros egyik régibb medré- 
nek tekintem. 
