A MAROSVÖLGYI HARMADIDŐSZAKI SÓAGYAG DÉVA MELLETTI ELŐFORDULÁSÁRÓL. 327 
várostól DNy-ra lévő szőlőhegyek lejtőin, meg a Várhegy nyergén az 
amfibol-andesittufa leplének az eróziótól még meg nem semmisített fosz- 
lányait szemlélhetjük. A tufának, illetve az amfibol-andesit erupcióknak 
az üledékekhez való viszonyát megállapítandók, a régi gör. kel. templom 
nemű, kagylós törésű tufa a durva sárga homok fedőjében fordul elő. 
Ezenkívül egy kútásásból származó adatom szerint is sárga, majd kö- 
vületes szürke homok van a tufa fekvőjében. Kövület igen gyéren for- 
dul elő a tufában.! 
Az üledék-komplexum látható legalsó tagja a már említett gipszes 
sárga agyag, melyre durva sárga homok telepedett. S míg az előbbi 
meddő, ez utóbbiban főként Gerithium pictum, Basr. héjait gyűjt- 
hetjük. 
Érdekességet azonban egy közbetelepült 40—50 em-nyi szürkés- 
zöldesszinű homok és levelesen málló, zöldes, homokos agyag kölcsö- 
nöznek a cerithiumos sárga homoknak; ebből a rétegből gyűjthetők a 
szarmatakorú édesvízi és szárazföldi puhatestűek: ez a szarmata- 
korú Helixes-réteg.? 
A mint már e helyen tett jelentésemből tudva van, a Helixes- 
rétegeket a közeli Rákosdon födöztem föl legelőbb.? S ámbár eleintén 
helyi képződménynek s így stratigrafiai szempontból csekély jelentőségű- 
nek tartottam, behatóbb tanulmány után az alsó szarmatára nézve jel- 
lemző rétegnek kellett tekintenem, miután némi nyomára Lozsádnál 
s Déván pedig tekintélyes kifejlődésére akadtam. S miután dr. KocH 
munkájában" a hátszegi öböl D-i pereméről, F.-Szálláspatakról a zar- 
matából egy cigen nagyo 8 egy kisebbn Helix-fajt is említ, nem két- 
kedhetem, hogy az erdélyi medence DNy-i sarkára nézve biztos szintet 
jelölhetünk ilyformán. 
A további részletezéstől azonban el kell itt tekintenem — ezt 
rövid időn belül megjelenő e tárgyról szóló művemnek tartván fönn — 
s csak a dévai faunát sorolom föl röviden. 
! Levél lenyomatok a Várhegy nyergén. 
2 Az irodalomban legelőször rA dévai rézbányai c. munkámban van föl- 
említve. 
3 Erről az előzetes jelentést I. dr. GaáL I.: A rákosdi szarmatakorú édesvízi 
és szárazföldi csigákról. (Hunyadm. Tört. és Rég. Társ. XVII. Évkönyve.) Déva, 1908. 
4 SCHRÉTER ZOLTÁN t. barátomnak köszönhetem azt a szíves szóbeli közlést, 
hogy figyelmeztetésemre a krassó-szörényi neogén medencében is kereste és meg 
is találta a jellegzetes zöldes szinű Helixes-réteget. 
5 Az erdélyrészi medence . . . stb. p. 174. 
