334 Dr: GAÁL ISTVÁN 
Ime tehát egész Haróig követhetjük a felső-mediterrán sóagyag, 
illetve sótelep foszlány nyomait. S ez igen fontos körülmény, mert 
hiszen Haró közvetlen közelében fillit és devon mész képletek vannak, 
ezenkívül pedig Ny felé mediterrán üledékek s így postvulkanikus ha- 
tásra, illetve vegyi úton való folyamatos képződésre gondolnunk sem 
lehet. A dévai Várhegy pedig 5 km távolságra lévén, kombinációba nem 
hozható, annál kevésbé, miután a Maros-völgye Déva felé lejt. 
A Várhegy andesitjéből való keletkeztetés hipotézise különben sem 
állhatja meg helyét. Mert nem tekintve azt, hogy a sósforrástól a csúcsra 
3. ábra. A Maros völgy dévai szakasza. 
I. az eredeti sósforrás helye, II. kutató akna. III. Breier-féle sósfürdő, IV. Krausz- 
féle sóskút, V. Laufer-féle sósfürdő, VI. 9. sz. talajfurás helye, VII. 12. sz. talaj- 
furás helye, VIII. 13. sz. talajfurás helye, IX. 14. sz. talajfurás helye, X. 15. sz. 
talajfarás helye, XI. 19. sz. talajfurás helye. 
vont egyenes irányában föltételezett hasadék föltevésnél nem egyéb, s 
figyelmen kívül hagyva, hogy a sós altalajnak bizonyult terület eddig is 
mintegy 8 km?-t tesz ki?: eddig a sósforrásból, ma pedig az akná- 
ból kifolyó sósvíz mennyiségéből, illetve (//da tartalmából kiszámítható, 
hogy a Várhegy cukorsüveg alakú kúpja a negyedkor folyamán cukor 
módjára — elolvadt volna. 
1 Hallomásból arról is értesültem, hogy Kéménden, (szintén a Maros jobb 
partján, Harótól 4 km-re K-re) több helyen akadtak sósvízre kútásás közben. Miután 
azonban eddig magam nem győződhettem meg a dologról, csak itt említem. 
2 Pedig semmi kétség sem lehet az iránt, hogy a sósvizet a Maros völgyén 
fölfelé még jó darabon lehetne konstatálni Hunyadmegyében. 
