A MAROSVÖLGZII HARMADIDŐSZAKI SÓAGYAG DÉVA MELLETTI ELŐFORDULÁSÁRÓL. 335 
A Várhegyi andesit vegyalkotásának tehát semmi vo- 
natkozása sincs a tövénél levő sósterülethez. 
Honnan van tehát különös: murvás és vasrozsdás mállása? 
Ez egyszerűen szöveti szerkezetéből, kőzetalkotó ásványaiból s 
végül topografiai és meteorologiai okokból folyik. 
Mint már érintettem, a várhegyi amfbolos-andesit kúpjának leg- 
alább "7/s része pados, lemezes hasadásra mutat hajlandóságot." Ennek 
egyik oka talán a kitódulás alkalmával lávájára nehezedett olyan irányú 
hegynyomás volt, mely a kőzetet alapjában palás szerkezetűvé tette. 
Hanem bármi volt is az ok, tény, hogy a pikkelyes mállás ennek a 
palás szerkezetnek egyenes folyománya. A vasrozsda foltok az amfibol 
és pyroxén kristályok, (melyek vasban gazdagok) oxydálódási folyamatá- 
ból könnyen megmagyarázhatók. A sósvíznek erre már csak azért sem 
lehetett semmi hatása, mert a csúcshoz közel is van ily rozsdás murva, 
ide pedig hipotézissel sem hozható föl a víz. 
Hogy a D-i oldal andesitből álló részletén ez a mállás kevésbé 
látható, oka legfőkép a szélirány és csapadék viszonyokban, valamint a 
vegetációban keresendő. Tény ugyanis, hogy Dévára rendesen DNy felől 
jő az eső, mert a csapadékos hónapokban a napok 4699-ban erről fú 
a szél. Miután innen vág az eső s a sziklák itt meredekek és kopárak : 
a denudáció tehát intenzivusabb, mint a tulsó oldalon, a hol sűrű a 
fásítás. Ez utóbbi helyen a levegő páratartalma is nagyobb, a mit még 
a Maros völgyi-köde is gyarapít s a légköri víz — mint tudva levő — 
a F/eO képződését előmozdítja. 
Egészen más az a szerep, melyet a Várhegy a sósforrásra nézve 
betölt. Hiszen a pados szerkezetű andesit 8 a rajta levő hömpöly és az 
É-i lejtő diluviális terrasza vízgyűjtőként szerepelnek. Az ezeken lefelé 
áramló víz pedig a viztartó agyagos rétegekhez érve, az ezeken össze- 
gyűlt sósvízzel együtt — részben mint sós talajvíz tovább áramlik, 
részben pedig — forrás alakjában a fölületre tör. 
Nagyon hasonló viszonyokat írt le dr. PÁáLrv Székely-Udvarhely 
környékéről." Erről szóló munkájában így ír: cVízgyűjtő a szarmata 
konglomeratum, hasonló jó az andesit törmelék, melynek alján a Szarkakő 
1 Még a látszólag tömör darabok is. Déva vára falának romjaiban igen jól, 
látható, mily alkalmas építő anyag ez a jól hasadó kő. 
2 Pl. 1879. nov. havában 15 napon át DNy szél, 15 esős nap, 38 mm havi eső- 
mennyiség van följegyezve. Bővebbet 1. EGYED Mózes: rA légtüneti állomás észle- 
letei (1878—79) Déváns c. értekezésében. (Dévai áll. főreálisk. 1880/1. évi Értesítője, 
p. 11—17.) 
3 Dr. PárrvY M. Adatok $Sz.-Udvarhely környékének geologiai és hydrologiai 
viszonyaihoz. (Földt. Közl.) Bpest, 1899. 
Földtani Közlöny. XXXIX. köt. 1909. ; 23 
