336 D! GAÁL ISTVÁN 
alatt három forrás fakadv.! Majd utóbb a Szalvátorhegy mögötti két 
forrásnál ezt mondja: cMindkettő vizét — mint az erdélyi sósforrások 
majdnem kivétel nélkül — a mediterran agyagmárgából s nem mint 
HERBIcH mondja a konglomeratumból nyeris.? 
A sókivirágzás szinhelyét tekintve pedig KocH professzornak a 
vizaknai sós területről adott leírását? lehetne találóan applikálni, mert 
ez is depressiót képez az ártér átlagos szintjéhez viszonyítva, ezenkívül 
pedig az alluvium fedő rétegét a többi helyeken fekete és barna agyag 
képezik, (1. az 1. rajzot) míg a sósmező környékén, mint az akna és a 
19. sz. fúrás szelvényéből kitünik, ez hiányzik. 
A sors különös iróniája, bogy mikor most már a dévai sósforrás 
problemája megoldást nyert, a forrás maga — eltünt. Egy esztendő óta 
teljesen kiszáradt. Ennek oka a talajvíznek megcsappanásában, (a mit a 
dévai kutakban is konstatálni lehet)" s részben az akna telepítésben 
és a sósfürdő megnyitásában rejlik. 
Ma már az egész sókatlan porig száraz, pedig még a 80-as évek- 
ben vadkacsázó hely volt, s HANKkó szerint valóságos csapás volt Déva 
levegőjére nézve. Igaz ugyan, hogy a mocsár eredetileg sem csupán a 
sósforrásból nyerte vizét, hanem a Maros áradásából is, a mely most 
már több év óta elmaradt. Innen magyarázható, hogy a mocsár gyön- 
gén sósvizében a föntebb elősorolt édesvizi csigák élhettek. 
VERESPATAK KÖZETEIRŐL. 
Dr. SzápEczkY GyuLÁ-tól." 
Verespatak és környéke az aranytermeléssel összefüggésben, leg- 
régibb időtől kezdve a szomszédos vidékektől különbözően fejlődött 
viszonyainál fogva büvös-bájos hatást gyakorol az idegenekre. A zúzó- 
malmok egyhangú zakatolásukkal, a minden cseppjében fölhasznált 
Ca Aaa jogeleb 
szall szepijon ae 
$"TROOHZ S Tas pp. 17 
4 Ennek oka az utóbbi évek szárazsága s a fásítás is lehet, mert a Várhegy 
oldalának vizét a megnövekedett erdőcske nagy mértékben párologtatja. 
5 Blőadta a Mh. Földt. Társulatnak 1909 március 83-án tartott ülésében. 
