VERESPATAK KŐZETEIRŐL. 337 
patakvíz sokféle szinével és üledékével, az aranytermő Csetatye, Kirnik 
és több apró, minden izében összeturkált hegyrész vakító fehér rhyolith- 
jával, ezzel éles ellentétben a Kirnik K-i részét borító fenyőerdő sötétzöld 
szinével, a mesterséges öt tó az ezeket környező oázisszerű zöld vege- 
tatióval, a köves meredek utakon, ösvényeken kétoldalt elhelyezett kosa- 
rakban zúzó ércet hordó lovak stb., mind olyan csodálatos varázsló 
hatást gyakorolnak az utasra, hogy az úgy érzi magát, mintha nem is 
hazájában, hanem egész más világrészben volna. 
E hatás alól a geologus akkor sem szabadul, mikor az ő foglal- 
kozásához lát, mikor közelebbről kezdi megismerni a Csetatyénak a 
rómaiak, sőt már a dákoktól bányászott várszerű, átlyuggatott falait, 
minduntalan útba kerülő veszedelmes, feneketlen mélységeit, a midőn 
látja a Kirniken a híres katroncatömzsnek megfelelő, hosszan nyúló 
tátongó bemetszést, a hol a breccsiás kőzetnek helyenként arany a 
ragasztója, midőn észreveszi azokat a leírhatlan színváltozatokat, melyek- 
kel a fehér kőzetnek felülete az ércek oxidálódása folytán bevonatik, 
azokat a változatosabbnál változatosabb csodálatos képeket, melyeket a 
város és környéke és nyugat felől a koronaszerűleg kiemelkedő Vulkán 
szirtje nyújt. 
Nem tudom, vajjon nincs-e ennek a lebilincselő hatásnak vala- 
melyes része abban, hogy a klasszikus hely geologiája távolról sincs 
annyira földerítve, mint az ember olyan helyről föltételezné, a hol évente 
a világ minden részéről annyi szakember megfordúl, mint Verespatakon. 
Hogy mennyiféle néven nevezték, sőt nevezik még most is Veres- 
pataknak az aranytermelés szempontjából legfontosabb és legérdeke- 
sebb kőzetét, a rhyolithot, azt e Közlöny 1905. évi 315-ik lapján olvas- 
hatjuk.! 
Az utóbbi időben a M. kir. Wöldt. Intézet részletesen fölvette e 
vidéket. 1905-ben megjelent a geologiai térkép? és 1908-ban az erre 
vonatkozó cMagyarázatokv is," melyben föl van sorolva az erre vonat- 
kozó geologiai irodalom. Azonban ezek a becses munkálatok sem vit- 
ték sokkal előbbre Verespatak környékére vonatkozó ismereteinket. Az 
egyes kőzetfajták modern közettani ismertetése még mindig hiányzik. 
A bányász még mindig nem tudja, rhyolitnak vagy dacitnak, vagy 
trachytnak nevezze-e a Kirnik és Csetátye kőzetét. Eddig legrészletesebb 
1 Dr. PáLrY MóR: vAdatok a verespataki Kirnik kőzetének pontosabb ismere- 
téhez.s Földt. Közlöny. 
2 Abrudbánya. Budapest, 1905. Geologiailag felvették GESELL SÁNDOR. m. kir. 
főbányatanácsos 1897—1900. Dr. Párnrv MóR, m. kir. osztálygeologus 1899—1903. 
3 Magyarázatok a magyar korona országainak részletes geologiai térképéhez. 
Abrudbánya környéke 20 zóna, XXVIII. rovat jelzésű lap. (1 : 75.0001. A magyará- 
zatot írta dr. PáLrrY MóR. Budapest, 1908. 
93 
