338 D: SZÁDECZKY GYULA 
kőzettani munka az, melyet dr. Szazpó Józser 1874-ben xcVerespatak 
trachytképleteiv és 1876-ban vAz abrudbánya-verespataki bányaterület 
és különösen a verespatak-orlai m. kir. bányatársulati Sz. Kereszt altárna 
Monographiája (1 térképpel)! címen közzétett.? 
Dr. PÁLnrv MóR fönt megjelölt 1905-iki értekezésében egy amphibolos 
(biotit nélküli) ép kőzetet írt le a Kirnik eredeti anyakőzetéül, holott a 
Kirnik szálban levő legtöbb kőzetében amphibolnak a nyomát sem lát- 
juk. Mindeme körülmények nagyon kivánatossá tették Verespatak kőze- 
teinek részletesebb megvizsgálását. 
Erre közelebbi impulzust 1908. évben egyetemi hallgatóimmal tett 
tanulmányi utunkon kaptam, midőn Verespatakon átmenve a Kirnik 
kőzetéhez hasonló eruptivus darabkákat találtam a Wöldtani Intézet 
térképén Verespatak K-i részén felsőkrétakorinak jelzett homokkőben. 
1908 őszén mégegyszer visszatértem ide, hogy ezt a páratlan érdekes- 
ségű klassikus vidéket az Erdélyi Nemzeti Múzeum Ásványtára számára 
megfestessem. Ekkor két napot töltve itt, iparkodtam saját megfigyelé- 
seim alapján megismerni Verespatak geologiai viszonyait. E törekvé- 
semben nagy segítségemre volt az állami bányák főmérnöke, URBÁN 
MiHány főmérnök úr, egyrészt a Szent-Kereszt altáróban szives fölvilá- 
gosításaival, másrészt pedig a bányából rendelkezésemre bocsátott kőze- 
tekkel. Mindezekért nyilvánosan is köszönetet mondok neki. 
Verespatak határában lényegileg csak két, egymástól nagyon külön- 
böző eruptivus kőzet van nagyobb tömegekben: a rhyolith és az amphi- 
bolos amdesit. A legnagyobb részében biotitot nem tartalmazó rhyolith 
a széleken helyenként biotitot is kap, sőt a kath. templomtól származó 
elkülönült és zöldes szinével a többitől különböző rhyolithban a biotit 
mellett amphibol pseudomorphosa is előfordul. Ez teszi tán érthetővé 
azt, hogy a rhyolithot környező rhyolithos breccsiában nagyon ritkán 
dacit typusú amphibolos, fehér kőzetdarabkák is észlelhetők. 
Lássuk ezeket kissé részletesebben egyenként. 
Rhyolith. 
A rhyolith elnevezést elsőbbség illeti meg a Földtani Intézettől 
használt liparit névvel szemben, mert RICHTHOFrEN előbb nevezte rhyolith- 
nak a legsavanyúbb typusú kiömlési kőzeteket, mint Rorn liparitnak. 
Éppen hazánk területén páratlan gazdagságban és változatosságban lévő 
eme kőzetek megnevezésére használta először RICHTHOFEN e nevet. 
1 Math. és természett. Közlemények. Kiadja a m. tud. Akad. math. és ter- 
mészett. bizottsága, 1871. Budapest, 1876, 293— 362. 1. 
2 Földt. Közl. IV. évf. 210. lap. 1874. 
