344 D! SZÁDECZKY GYULA 
dást, vagy ilyen irányban elhelyezett zárványokat mutató metszetek, 
melyek egyközösen sötétednek és negativus (—) karakterű egyoptikai, 
vagy csak nagyon kissé szétnyíló kétoptikai tengelyképet mutatnak. 
Ezek alapján tehát a földpátok legnagyobb része sanidinnek bizonyul. 
De vannak az említett metszetek közt olyan részletek is, melyek 
helyenként rendkívül apró rácsos ikerrovátkosságot mutatnak, a melyek- 
nek tengelyképe is különböző irányban nézve, egyszer különböző hely- 
zetű hyperbolának, máskor pedig egyoptikai tengelyűnek látszik. A sani- 
dinekkel tehát anorthoklas és talán nulriumorthoklasnak is nevezett 
földpátfajták vannak összenőve. 
E földpátok lángkisérleti viselkedése olyan, mint a rendes orthokla: 
soké, de elég bő natriumfestést is mutatnak, tehát ez is az optikailag 
megállapított fajták mellett bizonyít. 
A szét nem töredezett szanidineknek többnyire az a tengely sze- 
rint megnyúlt oszlopos alakjuk van. Az altáró mállottabb rhyolithjai- 
ból egy pár esetben sikerült részben kiválasztani az ép földpátkristályt- 
Csetátye csoport Ny-i felében levő Tyinga véna dús pontjáról származó 
rhyolith (30) földpátjának a tengely szerint oszlopos kristálya alkotásá- 
ban a (001) OP és (010) co P co uralkodó lapjain kivül (110) co P és 
(101) P oo alárendelt kiképződéssel vesz részt. 
Egy másik idevaló földpát táblásan van kifejlődve a (010) szerint 
és karlsbadi törvény szerinti baloldali ikret alkot. Ennek vastagsága a 
b tengely irányában 2 mm, magassága a c tengely irányában 7 mm, de 
ebben az irányban nem sikerült egészen kifejteni, szélessége pedig 6 mm. 
Felépítésében a legnagyobb (010) lappár mellett a (110) (001) és (201) 
vesz részt. A vékony ikerlemezek a (010) lap szerint vannak összenőve. 
A csiszolatokban látható ép kristályok 15 mm-nél nem igen szok- 
tak nagyobbak lenni. A basis és a hosszanti lappár szerinti jó hasadást 
csak haránt metszetükben látni jól; hosszanti metszetükben inkább az 
oszlop szerinti hasadást venni észre. 
A földpátok csak ritkán maradtak meg elváltozatlanul (Vajdoja 
felső része). Némelykor elkalionosodtak (3 bányahivatal), de sokkal gyak- 
rabban vannak igen erősen elmuscovitosodva. A bányákból származó 
földpátok nagy része ilyen. Ez az elváltozás kiterjed az alapanyagra is 
úgy, hogy ha a muskovitosodás nagyobb fokot ért el, a földpátokat meg 
sem lehet különböztetni az alapanyagtól. Érdekesek azok a földpátok, 
melyekben erősen elváltozott és ép földpátrészek övenként következnek 
egymásra és pedig úgy, hogy rendesen egy legbelső és egy legkülső ép 
körvonalú, muscovitosodott rész közt van egy ép földpát zóna (39. Cse- 
tatye tömzs DNy-i részéből származó biotitos, apatitos rhyolith). A leg- 
magasabb fokú elbomlásnál sűrű agyagos csomók jelennek meg a föld- 
pátokban calcit és dolomittal együtt (112 bányahivatal). 
