VERESPATAK KÖZETEIRŐL. sra) 
szerinti egész 5-szörös ikerképződés ennél is előfordúl. Zárványként 
apatitot találunk az amphibolban. A Nagytó gátján levő szikla amphi- 
boljában "s mm hosszú, sárgás-veres szinű apatit-tű is van, melynél n. 
absorbtiója nagyobb az n7.-énál. 
Az amphibolok pleochroismusa rendesen 
n, — sárgás árnyalatú barnás-zöld, 
nm — szürkés árnyalatú barnás-zöld, éppen olyan sötét, mint az n4. 
np — az előbbieknél jóval világosabb zöldes-sárga. 
Optikai jellege negativus, 707 körüli tengelynyilással. Kettős törése 
(ny — Nm) csak 0-020 körül van. ca ny — 107 körül. 
A Gergeleuról származó veres andesitnak már másféle pleochrois- 
musa van. 
ng — sötét szürkés-veres. 
Nm — vereses-sárga, az előbbinél jóval világosabb. 
np — sárgás-zöld, legvilágosabb. 
A bazaltos amphitolokhoz állanak tehát legközelebb ezek az 
amphibolok, ennélfogva különböznek a kornai kőzet amphiboljától. 
SzaBó biolítot is említ kis mennyiségben a Gergeleu andesitjéből 
és azt írja róluk, hogy sszabad szemmel nem, csak mikroskóppal lehet 
őket az amphiboltól megkülönböztetni,.? Én nem találtam biotitot sem 
3 Földt. Közl. IV. 1874. 220. 1. 
ebben, sem a szomszédos kúpok andesitjében és valószínűnek tartom, 
hogy Szakó fenti állítása arra vezethető vissza, hogy 1874-ben conver- 
gens fényben még nem vizsgálták a kőzetek vékony csiszolatait. 
Augit csak nyomokban, nagyon ritkán és rendesen maradékszerű- 
leg fordul elő ezekben az andesitekben, némelykor amphiboltól körül- 
véve, mintha uralitosodással volna dolgunk. A Nagytó alatt és az 
Angyaltó mellett levő amphibolos andesitekben találtam ilyen zöldes- 
sárga szinű augitot, melynek elsötétedése (c a ny) 45"7-ig is felemelkedik. 
A földpátok többnyire vastagtáblás, zónás szerkezetű metszeteket 
adnak. Az egymásra következő övek részint a belső magban rendesen 
nagy bőségben levő alapanyag-zárványnak a következményei, melytől 
sokszor egész szürkévé válik a földpát nagyobb belső magja, részint pedig 
a különböző elsötétedésben lesznek láthatóvá. Némely metszeten 157-nyi 
elsötétedési különbség is van a belső mag és a vékony külső burok 
közt. A belső rész optikai tulajdonságai alapján rendesen lIubradorit- 
bytownilnak (Ab, An, bizonyul, a külső pedig labradorilnak (Ab, An). 
DoELTER vegyi elemzésével is mutat ki ilyen földpátot a Rotunda É-i 
oldaláról. 
Az albit törvény szerinti sokszoros ikerképződés igen közönséges, 
a karlsbadi és periklin törvény szerinti azonban már ritkább. Alap- 
anyag-zárványon kívül apalit, továbbá Jázzárvány is előfordul ezek- 
