360 D: SZÁDECZKY GYULA 
ben a földpátokban, utólagos beszivárgásként pedig a földpátoknak belső 
likacsos részében egészen ép földpát résztől körülvéve calcitos töltelék 
is van (Nagytó alatt). 
Magnetit nincs sok ezekben az andesitekben, de eléggé egyenlete- 
sen van eloszolva. Csak a legnagyobbak közelítik meg közöttük a "2 mm-t, 
de 1 mm-nyi csoportokat is alkotnak. Apatit és ritkán zircon oszlopka 
ezekben is előfordul zárványként (Nagytó mellett 07-06 mm széles a 
gelindaiban 0113 mm hosszú zircon). 
Fehéres-szürke szinű zircon szemecske szabadon i18 akad a Nagytó 
alatti andesit alapanyagban, de ritkán; éppen úgy, mint a különböző 
vastagságú (6—150 u) apatil-tű is. A glindaiban még nagyobb (1—240 u 
vastag) és több is az apatit oszlopka. 
Az alapamyag szine vöröses vagy szürkés-barna, tehát élesen kü- 
lönbözik a földpát szinétől. Benne labradorit-féle viselkedésű, szélesebb 
is igen vékony 50—100 u hosszú, közel egy közösen sötétedő, léc alakú, 
kuszált helyzetű, olykor albit ikreket képező és négyzet alakú haránt- 
metszetet adó földpát mikrolithok is előfordulnak, melyek élesen elvál- 
nak az első kristályosodási idő porphyros ásványaitól. Ezenkívül erő- 
sebb fénytörésű, ferdén sötétedő, augitféle pálcikás mikrolithok és egyen- 
letesen elhintett, de nem sok, apró (2—20 u magnetit pont is van a 
Nagytó alatti andesit apró szemcsés, üveges alapanyagában. A Ger- 
geleu közetének alapanyagában igen sok földpáttöredék van, úgy hogy 
a basis a kőzet felénél kevesebb. 
Ezek az amphibolos andesitek tehát mikroskopiumi tulajdonságaik 
tekintetében is nagyon különböznek a rhyolithok darabkáival együtt 
előforduló amphibolos kőzetektől. 
Eruptivus törmelékképződmények és az eruptió kora. 
Az amphibolos andesitek összefüggő tömegeit, ezeknek szétszakadt 
anyagából álló eruptivus brecciák veszik körül, melyekben másfajta, 
idegen kőzet nincs. 
Ezek az eruptivus brecciák Verespatak K-i részén a Sillei vonulatá- 
ban azt a benyomást teszik, mintha a környező üledékekre volnának 
borulva, mintha tehát a Silei tömege gyökérnélküli eruptivus breccia 
volna. A bányászok e képződményt részint eszilárd üledékv, részint 
candesit breccidv-nak nevezik.! 
Sokkal változatosabb és kevésbé egyöntetű amaz eruptivus üledék, 
mely a rbyolitot veszi körül, a mely aranytartalmánál fogva a bányászt 
is közelről érdekli. 
! URBÁN MiHÁLY: Bányászati és Kohászati Lapok. XVI 1908. 491. I. 
