VERESPATAK KÖZETEIRŐL. 361 
Ennek elnevezésénél is ugyanolyan bizonytalanság és nagymérvű 
ingadozás uralkodik, mint a rhyolithénál. A bányászok eckelyi üledék - 
nek nevezik most is a Posrrwy-től származó régi xLocal Sediment, 
elnevezésnek megfelelőleg, de beszélnek epolygen brecciáv-ról is," mely 
név arra vonatkoznék, hogy ezekben az üledékekben többféle kőzetdarab 
van. De ugyanezeket a kőzetdarabokat találjuk a helyi üledékek,- 
ben is. 
A geologusok már régen fölismerték ennek az üledékes képződ- 
ményekkel kevert rétegeknek eruptivus breccia, illetőleg tufa jellegét. 
Hogy tovább ne menjünk vissza, már SzaBó is tisztán megmondja 
1874-ben, hogy ez részben breccia, részben tufa? (I. h. 223. I.) Azt is 
megírta róla (221. 1.), hogy va kárpáti homokkövön kívül még csillám- 
pala is előfordul benne, valamint ritkábban gnceis és gránit iso. 
Ezek közül csak egy gömbös, tufaszerű képződményt óhajtok ez 
alkalommal megismertetni, mely Verespatak K-i részén a Nagy-utcában, 
de az altáróban is előfordul. Ezek eszünkbe juttatják a Vesuvio 1906. évi 
kitörésekor esőcseppek hatására képződött gömbös tufaképződményeket. 
Fontosnak látszik az a körülmény, hogy ezekkel az eruptivus 
üledékekkel vegyesen, megegyező településsel kárpáti homokkó rétegek 
i8 előfordulnak tisztán, vagy pedig úgy, hogy csak elvétve akad bennük 
legömbölyödött rhyolith, vagy rhyolithszerű dacit darab. Ezek a réte- 
gek a WFöldt. Intézet térképén fölsó krétakortaknak vannak jelölve. 
Szasó 1874-ben ezek kitörési idejére vonatkozólag így nyilat- 
kozik — az igaz, csak analogia alapján — (I. h. 229. l.): ca veres- 
pataki orthoklas guaretracbytról is azt tartom, hogy annak kitódu- 
lása a krétaképlet befejezése után történt meg az eocen, vagy leg- 
fölebb az oligocen időbemv. A régi geologusok általában jól külön 
választották és idősebbnek tekintették a rhyolithok (guarctrachytok ki- 
törését az andesitekétől. Dr. KocH Awsrar könyvében? nem fejezi ki 
ugyan határozottan, hogy vonatkozik-e ez Verespatak rhyolithjára (lipa- 
rit), de ezt mondja: etehát a guaretrachyt (liparit) vulkánjainak műkö- 
dése az alsó-oligocen korszak végén indult meg és hihetőleg a közép- 
oligocen korszak végéig is elnyúlhatotto. 
Dr. Párrv 1901. évi fölvételi jelentésében, kiindulva abból, hogy 
az andesitben nincs rhyolith zárvány, továbbá, hogy a Detunata bazalt- 
jában guarczárvány van a rbyolitbból, a mi hiányzik a Detunata és 
Verespatak között levő andesitekben, arra is gondolt, hogy a rhyolithok 
esetleg fiatalabbak volnának, mint az andesitek, de ebben a gondolatá- 
1 URBÁN MiHÁLY: Bányászati és Kohászati Lapok. XLI. 1908. 491. I. 
2 Az erdélyrészi medence harmadkori képződményei. II. Neogen csoport- 
Budapest, 1900 311. 1. 
