MEGJEGYZÉSEK VADÁSZ M. E. ISMERTETÉSÉRE. 315 
viszonyok akkor alakultak, teljesen helyén volt ama állításom, hogy 
ca vérteshegységi rhynchonellás mészkövet ezért egész biztosan a liász- 
hoz sorolhatjuk, azzal a valószinüséggel, hogy ez az alsó-, középső- és 
felsőliászt képviseli," mert ezáltal lehetővé tettem, hogy ezeket a réte- 
geket később a felsorolt emeletek egyikébe vagy másikába helyezzük. 
Vapász ennek kapcsán ezeket jegyzi meg : 
Megjegyzendő, hogy a szerzőnek a jurarétegek tárgyalásánál adott 
jegyzetei, melyek a Magyar Középhegység jurájára vonatkoznak, sok 
téves adatot és fölfogást tartalmaznak. Így például tévesek a tatai 
Kálváriadomb rétegsorára vonatkozó adatai is, ennek helyreigazítása 
azonban e sorok keretébe nem tartozik, annál is inkább, mivel ezeket 
a rétegeket éppen most tanulmányozzák behatóan. 
Vapász úr nyilván nem olvasta el a tatai júrarétegekre vonat- 
kozó megjegyzést, mely kiemeli, hogy ezt a sorozatot nem a szerző 
maga állapította meg, hanem hivatottabb helyről, levélbeli közlés alap- 
ján ismeri. A júrára vonatkozó csok téves adat és fölfogáso tehát ebben 
az esetben Magyarország legkiválóbb szakemberének, dr. Lóczy Lagos 
egyetemi tanárnak, munkám megírása idején nyilvánított véleményén. 
alapszik. Ez a vélemény annál értékesebb volt, .mert a nevezett szak- 
ember éppen akkor foglalkozott a tatai júrarétegekkel és bizonyos, hogy 
az akkori ismeretek alapján legjobban volt tájékozva. 
Vapász úr most így folytatja : 
cNem oszthatom szerzőnek azt a fölfogását, mely szerint az alsó 
júra a déli Alpesek kifejlődésére emlékeztet. Az egész Magyar Közép- 
hegység júrájában ugyanis a liász sokkal inkább mutalja az észak- 
alpesi kifejlődést, mint a déli Alpesekét, a dogger és malm ellenben 
délalpesi typusú.) 
A Vértesnek itt szóban forgó rétegei hierlatz (brachiopodás) fácies 
alakjában vannak meg, úgy ahogv az a fölsorolt példák alapján, éppen 
a déli Alpeseket jellemzi. Közelfekvő tehát az a következtetés, hogy a 
ctriásznak a déli Alpok rétegeivel megfigyelt általános megegyezése . . . 
még a legalsó júrarétegekben is folytatódiks (43. old.). A tulajdonkép- 
peni Bakony júraretegei, melynek északi részét az utóbbi években 
geologiailag legnagyobbrészt már fölvettem kettős kifejlődésükkel, Hier- 
latz (brachiopodás, crinoideás) és másrészt Adnéti (cephalopodás) faci- 
esűkkel tényleg az északalpesi typushoz közelednek. De azért távolról 
sem állhat meg az a föltevés, hogy a Vértes liászrétegei vészakalpesi 
kifejlődésüekv, egyrészt mert az egész triász és a felső júra is a déli 
alpesi kifejlődésnek felel meg, másrészt mert hisz a déli Alpesek júra- 
1 49. sk. old. 
