376 TAEGER H. 
képződményei is az északiakétól csak oly pontokban térnek el, melyek 
a Magyar Középhegységben számításba sem jöhetnek. 
Később Vapász úr ezeket mondja : 
(A pannon emeletbeli képződményekre vonatkozólag meg kell je- 
gyeznünk, hogy szerző nem ismeri dr. LŐRENTHEY IMRÉ-nek cAdatok a 
balatonmelléki pannoniaikorú rétegek faunájához és stratigrafiai helyzeté- 
hezv címü munkáját, a melyet 1905-ben a cBalaton-bizottság, adott ki.) 
Vapász úrnak, sajnos, kikerülte figyelmét, hogy LőRENTHEY-nek e 
legújabb munkáját nem 1905-ben adta ki a Balaton-bizottság, hanem 
hogy az — miként a munka címlapjáról maga is meggyőződhetik — 
1906-ban került a HoRwyásszxy-féle nyomdában sajtó alá. Mikor tehát 
munkámnak a pannon képződményekről szóló fejezetét lezártam, akkor 
az irodalom e legújabb termékéről még nem vehettem tudomást. Mun- 
kám e jelentéktelen részének kiegészítését szívesen átengedem Vapász 
úrnak. 
Ezután így folytatja : 
Az első, eocénelőtti töréseknek pontos korát megállapítani nem 
lehetett; szerző a kréta fölső határára helyezi ezeket. A középső kréta- 
rétegeknek hiánya a Magyar Középhegység területén, valamint az alsó 
kréta és felső kréta településében megnyilvánuló lényeges különbség 
azonban nem arra utal, hogy a kialakító törések talán már a középső 
krétában törléntek. 
Megengedem, hogy Vapász úr ismerelköréből a Magyar Közép- 
hegység középső kréta rétegei hiányzanak, ámbár ezek a képződmé- 
nyek a gaulttól kezdve a cenomanig a Bakonyban mindenütt világosan 
megfigyelhetők. Ilyképen a referens természetesen azt sem tudja, hogy 
ezek a középső krétarétegek vagy csak csekély diskordanciával, vagy 
éppen konkordánsan települnek a régibb alaphegységre, pl. a júrára. 
A Magyar Középhegységben a triásztól napjainkig folytatódó hegymoz- 
gás itt nem mindig egységesen, egyidőben bekövetkezett be, s a törések 
kor és irány szerint két rendszerbe csoportosulnak. Erre a kérdésre 
közelebb megjelenő, az északi Bakony Geologiáját tárgyaló munkámban 
részletesebben ki fogok terjeszkedni. 
Vavász úr tovább így ír: 
"Érdekes lett volna a tektonikus vonalak és a területen előfor- 
dult földrengések viszonyáról is megemlékezni, a mi annál könnyebb, 
mivel ezek a földrengések modern seismologiai alapon vannak már föl- 
dolgozva. 
Vapász M. E. úrnak nyilván kikerülte figyelmét munkám egyik feje- 
zete (124. old.), melyben éppen a Vértes tektonikai vonalai s a föld- 
rengések közötti összefüggésről következőkép szólok: wÚgy látszik, hogy 
ez a terület még ma is tektonikus mozgások szinhelye, mint azt az 
