MEGJEGYZÉSEK VADÁSZ M. E. ISMERTETÉSÉRE. 377 
itteni gyakori földrengések tanusítják. Különösen Moór és Csákberény 
azok a helyek, melyeket a földrengések gyakran fölkeresnek. Részlete- 
sebb adatokat találunk az erre vonatkozó irodalom nyomán stb. stb., 
Vagy talán azt kivánja, hogy 18 ívre terjedő összefoglaló munkában, 
mely a geologia szempontjából készült, mégtöbb nagyobb, tisztán sise- 
mologiai fejezet is legyen? 
Vapász úr aztán következőkép folytatja : 
cA törések következtében keletkezett egyes rögök és medencék 
fölépítését részletesen leírja s számos szelvénynyel szemlélteti. Utóbbiak 
között kissé idegenszerünek tünnek föl azok, melyek az alaphegységet 
horizontálisan fekvő rétegekkel tüntetik föl. Az ilyen zavartalan telepü- 
lés az ismételt és számos töréssel átjárt hegységben nem valószínű. 
Különösen vonatkozik ez a fornai rétegek települését a granási hegyen 
föltüntető 33. ábrára, melynek horizontális dolomitrétegei alól ilyen 
település mellett aligha bukkannának ki a már föntebb említett bitu- 
menes mészkövek. 
Itt valami tényleg widegenszerűv, t. i. az, hogy Vapász úr nem 
tudja, hogy csapásban rajzolt szelvényen — a mit a szövegben min- 
den egyes ábra alatt külön-külön kiemeltem — a rétegfelülelek víz- 
szintes velületet adnak ! ! 
Az ismertetés azután így folytatódik: 
(A földtörténeti áttekintésben összefoglalását nyerjük mindazoknak 
a változásoknak, melyeken a Vérteshegység keletkezésének különböző 
periodusaiban keresztülment. A Középhegység történetére nézve kieme- 
lendőnek tartom a triász és júra között beállott rövid idejű negativus 
parteltalódást. Nem osztom azonban szerzőnek a júrasorozat hézagos- 
ságának megokolására vonatkozó fölfogását, mely szerint szerző a 
NEumavR-féle fölfogás elfogadására hajlandó. Az egyes képződmények 
között mutatkozó hézagok ugyanis a Magyar Középhegységben csaknem 
minden esetben parteltolódással magyarázhatók, amit más helyen leg- 
közelebb kifejtek., 
Vapász E úr fejtegetéseimet, melyek a júrarétegek hézagosságának 
okával foglalkoznak, vagy nem olvasta el alaposan, vagy nem értette 
meg kellően. Mert éppen-azt a tőle újnak föltüntetett fölfogást, mely 
szerint vaz egyes képződmények közölt mutatkozó hézagok ugyanis 
a Magyar Középhegységben csaknem minden esetben parteltolódással 
magyarázhatók én is nagyon tekintetbe vettem. Szószerint ezeket ír- 
tam: cA júra időszakot a Vértesben talán rövid negativ tengerpartel- 
tolódús vezeti be... A Vértes e szerint a liász alsó szakaszában szá- 
razulat lehetett, a melyen az eróziónak és a denudációnak nagyobb 
szerep jutott., Később pedig az egyik tramsgyessió leírása után így 
folytatom: ebben az időszakban a Vérteshegységet nem borították el 
