A JURA-AMMONITESEK SZIFONÁLIS RÉSZARÁNYTALANSÁGÁRÓL. 383 
oldalon jól látható, ahátikarély ataraj mellett jobbra van. 
Me esp. 1549) 
6. Amm. Janus. (Haurg, Sitzungsber. k. k. Akad. d. Wiss. XIII. 
1854. Tab. I. Fig. 7—10. p. 10—12.) c....a taraj nem a háti olda- 
lon, hanem az oldalfelületen van, míg a kamravarrat megmaradt 
rendes helyzetében, a mennyiben az éles külső oldal a háti ka- 
rélyt pontosan felezi. 
7. aAmm. margaritatus, beteg eset, a hol a hátoldali taraj 
az oldalak egyikén van, 1. pl. 68. Fig. 6—8.v (DfORBicny 1842. 
Terr. jurass. I. p. 245.) 
B) A szifó oldalra tolódott.? 
1. Amm. spiratissimus. (OvENsTEDpT, 1. c. Tab. 13. Fig. 5. p. 95.) 
cÁltalában azt gondolhatnánk, hogy a háton levő taraj okozza a szifó 
eltolódását, de épen nem így van. Vannak esetek ugyanis, melyek a 
taraj pontosan középen van, míg a szifó és a háti karély 
mellette. A hátoldalon jól észlelhető a szifóburok (Siphonalhülle), 
mely teljesen szifonális karély hasadékába illik. Ezzel szemben a taraj 
a hátoldal közepén haladva a szifonális karély baloldali levelének tá- 
masztékául szolgál, miáltal utóbbi kissé központkívüli elhelyezésű lesz.) 
9. Amm. angulatus psilonoti. Tab. 2. Fig. 10. altt különösen sze- 
membe ötlik aháti karély oldalra tolódása. A töredéken a háti 
nyereg látható, miután az elágazó háti karély a szifóval együtt 
az oldalon van. (L. c. p. 33., továbbá a 2. tábla magyarázata.) 
3. Amm. psilonotus iaevis 4.... a háti karély ferde hely- 
zetének bemutatására. Minthogy a háti oldalon a taraj egészen hiány- 
zik, a szifó gyakran valamelyik oldal felé tolódik.s (L. c. Tab. 1. 
Bios 3-4ps 14) 
4. Amm. psilonotus laevis. (A szifó az oldalon van és annak 
egész hosszában követhető. A kamravarrat ennek az excentrikus 
1 A taraj eltolódási eseteihez lehet még az Amm. Guembeh xrendesv alakját 
is számítani: cHa a ház 8"" átmérőjűvé növekedett, a háti oldal élesebbé válik, 
csupán a taraj középhelyzete szünik meg, eleinte gyengébb hajlások mutatkoznak, 
míg a háti vonal lassanként váltakozva jobbra és balra kiöblösödik. Hibás fejlő- 
désre nem gondolhatunk. (OPPEL, Pal. Mitteil. III. 1862. Tab. 51. Fig. 5 a—c, 6 a—b, 
7 a—c, p. 198.) OvEwxsTEpT 41. táblájának 12. ábráján levő eset is érdekes (p. 324.), 
ennél a taraj hirtelen bekövetkezett oldali kiöblösödése után ismét gyorsan elfog- 
lalja rendes helyét. További eseteket lásd OUENSTEDT I. c. p. 536. Tab. 66. Fig. 12. 
2 ENGEL-nél közölt (I. c. p. 376. Tab. 3. Fig. 1.) eset minden bizonynyal csak 
erőművi behatás következtében történt összetöredezés, mely a rendes felépítésű 
házat utólagosan, sőt talán az állat halála után érte. Semmiesetre sem lehet itt 
felépítésbeli rendellenességről szó. 
Földtani Közlöny. XXXIX. köt. 1909. 26 
