KRISTÁLYTANI TANULMÁNYOK. 389 
Színük sárgásfehér, sárga, néha egészen barnák és átlátszók. Anyakőze- 
tük őzbarna, majdnem tömörnek látszó finom szemcséjű siderit. A kris- 
tályok olykor fekvő helyzetben is láthatók. A 16 megmért kristályon a 
következő tíz formát figyeltem meg: 
véglapok : a (100) co P oo 
c (001 0P 
makrodómák : u (101) Pos 
d (102) ya P oo 
brachydómák: 0 (011) Pos 
i (021) 2Éoo 
prisma : m(110) cs P 
piramisok : an AB 
y (129) P2 
JI Ül8Y 28 
E kristályok főjellemvonása, hogy az 0(011) szerint oszloposak és 
e tekintetben egyedül állanak a Magyarország területéről eddig leírt 
barytok között.! Ez oszlopos kristályok kétfélék, t. i. piramis nélküliek 
és piramisosak. Az előbbit a 2. szöveg- 
ábrán tüntetem föl. Ennél a kristálynál a 
főalak az 0o(011), melyet elől az a(100) 
határol. A (011) és (011) között megjelenik 
a c(001) is keskeny lap alakjában. 
A piramisos kombinációk között van- 
nak olyanok, melyeken csak az alappira- 
mis 2(111) látható, fényes nagy lapokkal. 
Mint kis keskeny lap van képviselve az 2. ábra. 
u(101), mely a baryton általában ritka és 
rendesen mint rossz lapról tesznek róla említést a különböző auctorok. 
Az u(101) és c(001) között látható még a d(102) is. 
Az I. tábla 1. ábráján feltüntetett kristálynál az előbbi kombinációhoz 
még két más lap is járul. Az egyik a 2(111)o0(011) övben fellépő 
y (122), a másik az alapprisma m (110), melyet egyedül ennél a kristály- 
nál észleltem mint keskeny, bágyadtfényű tompító csikot. 
1 ZIMÁNYI: Über zwei Baryte vom Komitat Gömör, Ztsch. f. Krist. und Min. 
1907. XLIV. 163. 
MELCZER: Baryt von Dobsina. Földt. Közl. 1896. XXVI. 251. 
ZIMÁNYI: Baryt orientált továbbnövekedéssel Sajóházáról. Földtani Közlöny. 
1909. XXXIII. 12. 
SCHMIDT : Ztsch. f. Kr. und Min. 1879. III. 428. 
