A MESTERSÉGES WOLLASTONITRÓL 397 
Mielőtt ennek eredményére áttérnék, röviden ismertetni fogom az 
eddigi irodalmat, mely a wollastonitról és főkép annak mesterséges elő- 
állításáról szól. 
A calciummetasilikát — CaSij0, dimorf vegyület, vagyis kétféle 
modifikációban ismeretes. 
18 
Egyhajlású módosulat — wollastonit. Kristályosodik az egyhajlású 
prizmás osztályban: a :b:ca 10525 : 1 : 09694, 9 — 957245. A ha- 
sadás (1004 és (001) szerint tökéletes és (101) szerint kivehető. Kettős- 
törés negativus; 1010) az optikai tengelysik; az 1. biseectrix a c ten- 
gellyel a hegyes ? szögben 127-nyi szöget alkot; 254 — 70740" vörösre, 
69" zöldre és 68724." ibolyára ; sárga színre : ,a—1619—1"621, 0—1-632— 
1633 és 7—1634— 1635. A keménység a 4—5 fok között ingadozik. Faj- 
súly TsSCHERMAK szerint 2-921, ALLEN és WhnHiIrE! szerint 2:912—2-915. 
16 
Hatszöges módosulat; a természetben ismeretlen. Kristályosodik a 
hexogonális rendszerben. Fajsúlya Vocr? szerint 2:86, DoELTER? sze- 
rint 2-88—2:90. A kettős törés pozitív; w—1 615 és £—1"636. 
Az egyhajlású módosulat vagyis a wollastonit mesterséges elő- 
állításáról szóló régibb adatok Vocr" szerint mind bizonytalanok; ré- 
gebben csak a hexagonális modifikációt sikerült előállítani. Újabb, tel- 
jesen megbízható adatok a következők : 
a) Hussax? utasítása szerint a wollastonitot SúHUMACHER. állította 
elő. Oldószerül 3(Na,O .SiIO,) 4 (Cs0 . B,O,) összetételű üvegolvadék 
szolgált, amelyben CsSi0O.-at oldott fel; a hatszöges és egyhajlású mó- 
dosulat egymás mellett keletkezik. 
b) Vor" svédországi (Högfors- és Tansá-ról származó) salakokban 
találta a wollastonitot, ahol a kristályai salaküvegbe voltak beágyazva. 
c) HrsERgpey" a pribami salakban mérhető makroskopikus kristá- 
lyokat talált, ugyancsak a hatszöges módosulat társaságában. 
1 ALLEN és WHITE: Amer. Journ. Sc. 1906. (4) 22. 385. 
2 Vor: Mineralbildung in Sechmelzmassen (Arch. f. Math. og. Naturvid. 
13—14.). Kristiania 1892. 71. 
Die Silikatschmelzlősungen I. (Vidensb. Selsk. Skr.), Kristiania 1903. 45. 
3 DoELTER: Neus Jahrb. f. Minerologie ete. 1886. 1. 119. 
4 Vor: Mineralbildung in Schmelzmassen. Kristiania 1892. 1. 65. 
5 Hussak: Verhandl. d. naturhist. Vereins Rheinl. Bonn 1887. Corr.-BI. 97. 
CG VOGT HÉ erpag: 105 
7 HEBERDEY: Zeitschr. f. Krystall. 1596. 26. 22. 
