BUDAPEST GEOLOGIÁJÁHOZ. 401. 
a szintén csak csekély vastagságú (3—4) m bryozoumos márga telepszik, igen 
sok kövülettel, a mely fölött viszont a gellérthegyi új vízmedence területén a 
budai márga, majd a kiscelli agyag következik. Ellenben a Gellérthegynek a 
Ferenc József-hid felé eső részén, úgy látszik, a dolomitra közvetlenül a szarukő- 
Dbreccia telepszik jóval nagyobb vastagságban. Itt sikerült dr. KocH A. egyet. 
tanár úrnak évekkel ezelőtt egy Pecten biarritzensis DARcH. példányt, ma- 
gamnak pedig rossz megtartású Bryozoumokat lelni ebben a kőzetben. SzaBó J. 
egy közbetelepült elguarcosodott rétegből ePectent, Cidarist, Spatangot és Or- 
bitoidokats említ közelebbi meghatározás nélkül s a aNummulitmészrétegek 
csoportjás-ba sorozza ezt a képződményt, mely szerinte valószinűleg eredeti- 
leg szintén mészkő volt. (Ezt a réteget ma már nem sikerült föllelni.) 
Kiemelendő, hogy Hormawsw K. e szarukőbrecciáról szólva — bár a 
Priabonienbe sorozza — nem tartja kizártnak, hogy még a Barton képződ- 
ménye legyen. Miután a szarukőbrecciát az említett nummulites-es képződmény- 
nyel sokkal szorosabban látom összefüggni, mint a Bryozoumos márgával, ezt, 
a többi hasonló természetű előfordulással (Farkasvölgy) együtt a Barton 
emelet egy lokális parti faciesű képződményének volnék leginkább hajlandó 
tekinteni. Dr. ScHRÉTER Z7. 
x 
A budai hegyek legrégibb képződménye, a mint azt már PETERS KÁROLY 
és HorMmaNN KÁáRony kimutatták, a mátyáshegyi szaruköves, calciteres sárgás- 
barna mészkő, melynek nagyobb elterjedését a Hármashatárhegy ÉK-i lejtőjén 
s a hidegkúti Kálváriahegy B-i és K-i oldalán Lóczy LaJos konstatálta. Miután 
ennek a mészkőnek települése sehol sem egészen világos, némelyek a jura- 
időszak képződményének tartották egy ideig, míg DLÖRENTHEY IMRE annak a, 
triászba való tartozását kétségen kívül igazolta! A csővári röghegyek terü- 
letén Vapász s a Vérteshegységben saját megfigyeléseim teljesen megerő- 
sítik ezt a fölfogást. Vapász kimutatta a csővári rögökben, hogy ott a fő- 
dolomit fekvőjét szürkés és sárgás mészkövek teszik, melyek elég bő, a raibli 
rétegekével rokon, faunát tartalmaznak.? Magamnak a Vértesben, Csákberéyn 
mellett sikerült a budapestvidéki mészkövekkel teljesen azonos petrográfiai 
minőségű mészkövet fölfedezni, mely egy hosszanti, eocénelőtti vetődési- 
vonal mentén, határozottan a dolomit padjai alá dűl, tehát annak fekvője. Itt 
kövületeket is elég nagy számban sikerült lelnem. Leggyakoribb köztük egi 
Loxonema sp, mely a st.-caniani rétegekből leírt egyik fajjal lesz azonos, 
vannak továbbá egyéb gastropodák és kagylók. melyeknek egy része új faj- 
nak fog bizonyulni. (Ez előfordulás geologiai viszonyainak és faunájának le- 
1 Dr. LŐRENTHEv IMRE: Vannak-e juraidőszaki rétegek Budapesten? Földt. 
Közl. 1907. XXXVII. 359. Itt erre a kérdésre vonatkozó egész irodalom föl van 
említve. 
2 L. Földt. Közl. 1908. p. 369 a Társulat 1908. évi május hó 6-án tartott 
szaküléséről szóló jegyzőkönyvét s VApásznak közelebb a csővári röghegyekről meg- 
jelenendő monográfikus munkáját. . 
97r 
