IRODALOM. 403 
rát szirtes mészkövek képviselik, melyek világos színűek, fehéresek, szürkék ; 
e mellett helyenkint mészkőkonglomerátum is található. A terület krétakép- 
ződményei alsó- és fölsőkrétára tagolódnak; mig előbbi csak igen alárendelten 
szerepel agyagpalák, palás homokkövek s márgás meszek alakjában, addig a 
felső kréta igen nagy elterjedésű, még pedig túlnyomólag konglomerátumos 
kőzetek alakjában van meg. Az ennél fiatalabb képződmények az alsó oligo- 
cénbe tartoznak. Északon fekete menilites agyagpalák uralkodnak, délfelé 
fokozatosan homokkövek nyomulnak előtérbe a nélkül, hogy a menilitpalák 
teljesen eltünnének. 
A fölvételi idő második felében Igló környékének fölvétele került sorr.a 
Jít fölső triászszal, fölső eocénnel és ó-alluviummal találkozunk. 
A felső triász mészkövekre konglomerátumos kőzetek, majd homokkövek, vé- 
gül márgás agyagpalák következnek, melyek valószínüleg felsőeocénkorúak. 
0-alluviális képződmények Igló mellett, továbbá Káposztafalu és Savnik kö- 
zött vannak. 
3. Dr. Böckn Hugó: Néhány adat a Sziliczei mészplateau is- 
meretéhez. 41—44. oldal. 
HE jelentés a szilicei mészplateaunak főként tektonikai ismeretét gyara- 
pítja. A fönsíkot fölépítő triaszkőzetek redőzöttek ; széles, lapos synklinálisokat 
és meredekebb antiklinálisokat formálnak. E mellett vetődések is vannak, 
melyekkel ércelőfordulások függnek össze (cinkérc Pelsőcardón). Szerzőnek 
csak a werfeni palát sikerült élesen kiválasztani, ez két szintre tago- 
lódik. Fölötte lemezes, szintén alsó triaszkoru meszek következnek, majd 
mészkő és dolomitsorozat, melyben benne van a középső és fölsőtriász 
A. sort fölfelé kösszeni rétegek zárják be. A mezozoos képződményeken 
kívül még pliocen és részben diluvialis kavics és törmelék lerakodások 
figyelhetők meg. 
4. Dr. Viráris Isrvás: A Bodva-Tornaköz földtami viszonyai. 
45—58. oldal. 
Kisebb foltocskákban fekete agyagpala lép föl a területen, melyet a 
wieni földtani intézet részletes térképe liásznak jelöl, míg szerző ezeket a 
dobsinai palákkal való kőzettani megegyezésük alapján alsó karbon koru- 
aknak veszi. Ide tartoznak világos, kristályos-szemcsés mészkövek is. A kar- 
bon fölött Bodvaszilas mellett szürke és vörös guarcitkonglomeratumok mu tat- 
koznak, melyeket szerző a paleozoikum és mezozoikum határára tesz. Az alsó 
triászban szerzőnek kövületek alapján sikerült kimutatni a seisi és ca m- 
pili rétegeket ; előbbit vörös homokkő és Zöldes csillámos agyagpala s márga 
képviselik, utóbbit lemezes márgák és meszek, helyenkint dolomitos meszek. 
Ezekre a kőzetekre sötétkék, néha bitumenes mészkő következik, mely a 
középső triászba sorolható, mig fölötte itt-ott világosabb, szürkés, tömött fölső 
triasz mészkő van. A triasztérszin mélyedéseit neogén kavics és homok tölti 
