404 IRODALOM. 
ki, mely valószínüleg pliocén korú. A diluvium ba mésztufa s kavics le- 
rakodások tartoznak. 
5. Dr. Szorracn Tamás: Borgóbesztereze község kolibicai részének 
és Marosborgó község közvetlen környékének geologiájához (Beszterce 
Naszód vármegye). 59—62. oldal. 
A terület legrégibb szálban megtalált képződménye szürkés márga, mely 
homokkővel váltakozik. Ez bizonyára olig o cé nkorú bár kövületek nem talál- 
koztak benne. Ezt az oligocént andesitek törték át, melyeknek konglo- 
meratuma, brecciája építi föl a terület legnagyobb részét. Az említett képződ- 
ményeken kívül már csak diluvium és alluvium szerepel. 
6. Dr. Kapic OrrokáR: A Maros balpartján Radulesd, Bojabirz 
és Batrina környéken elterülő hegyvidék geologiai viszonyai. 63—68. 
oldal. 
A terület legelterjedtebb kőzete a phillit, mely a magashegységben 
uralkodó. Az előző évben Fölsőlapugynál észlelt palaeozoikus mészkő, 
guarcit és pala az idén bejárt területen is megvan kisebb-nagyobb foltok alak- 
jában. A mezozoikumot krétaidőszaki homokkövek s alárendelten közbetele- 
pült márgák és agyagok képviselik; szerző maga ezekben ugyan nem talált 
kövületet, régebbi irodalmi adatok szerint azonban cenoman kövületeket 
tartalmaznak. A méditerrán ugyanoly kifejlődésű, mint a tavalyi fölvételi 
területen, de fölötte ítt szármáti üledékek következnek, melyek kavicsból 
épülnek föl. Igen alárendelt a diluvium és alluvium s csekély a szerepe 
az andesitnek s tufájának. 
7. Dr. SCHAFARZIK FERENC: Nyiresfalva és Vaspatak környékének 
geologiai viszonyai Hunyad vármegyében. 69—80. old. 
A területen kristályos palákat, fölső kréta és fölső mediterrán üledé- 
keket, granitot és porphyritot talált. A kristályos palák a II. és III 
csoportba tartoznak s gyakran tartalmaznak mágnesvaslencséket, melyeket 
több helyütt kutatnak is. A fölsőkrétának mindaz a három emelete megvan, 
melyeket az előző évi jelentés kimutatott. A turont sötét, tömött mészkő 
képviseli. E fölött agyag, homokkő és konglomeratum következnek, melyekben 
édesvízi maradványok találhatók. Báró Nopcsa nézetéhez csatlakozva szerző 
ezeket a daniai emelet tavi faciesének tartja. Mint a tavaly bejárt terü- 
leten, úgy az idén is szénnyomok mutatkoztak ebben a képződményben. 
A kristályos palák keleti szélén a danien alatt turon helyett cen om an talál- 
ható. A turon után a terület csak a fölső mediterránban került újra 
tenger alá. Kövületben gazdag mediterrán van Rekettyefalva környékén, a 
hol agyag, homok és lajtamészkő szerepelt. Ezeken az üledékeken kívül gr a- 
nit és porphyrit is van a területen. 
