IRODALOM. 405 
8. Dr. Párnry MóR: A Maros völgyének jobboldala Algyógy  kör- 
nyékén. 81—87. old. 
A terület legrégibb képződménye kérdéses k arb on-időszaki agyagpala 
és mészkő porphyroid betelepülésekkel; erre — valószínüleg diskordánsan — 
per m-időszaki durva homokkő és konglomerátum következik. A Rozipatak 
völgyében sötét lemezes mészkő van, melynek települési viszonyai nem lát- 
hatók s így triász kora kétes. A jurát tithonmészkő képviseli. Igen nagy 
szerepe van a területen e krétának, melynek úgy alsó, mint felső része 
megvan. Előbbi mészkő s alul agyagos iszapból áll; a mészkő helyenkint or- 
bitulinákkal van telve. A fölső kréta alsó része gosaufacies, a turon és senon 
határára teendő. Ezen felül megvan az alsó és felső senon is. Közvetetlenül 
a karbonra helyenkint laza homokkövek s konglomeratumok települtek, 
melyeket báró Nopcsa pliocennek tekintett, mig szerző egyes kövületek alap- 
ján feltételesen a danienhez teszi. A mediterrán két faciesben szere- 
pel; egyfelől kavics, kavicsagyag és agyagpalával találkozunk, másfelől — a 
Marosvölgy peremén — sárga homok laza homokkő képviseli ezt az emeletet. 
Az üledékek sorát diluviális és alluviális kavics és mésztufa zárja be. A vul- 
káni működés e területen porphyroidot augitporphyrittufát és 
brecciát és dacitot eredményezett. 
9. Hanavárs Gyura: Kisenyed—Szelislye—Keresztyénsziget kör- 
nyékének földtani alkotása. 88—92. old. 
A tavaly fölvett területről a középső csoport kristályos palái a 
most bejárt területre is átnyúlnak, azonban itt a mult évi jelentésben említett 
porphvyráttörések jóval ritkábbak; egyetlenegy ilyen dykot sikerült kimu- 
tatni. A paleozoikum és mezozoikum a területen hiányzik, a legrégibb üle- 
dék mediterrámnkorszakú, melyre s ar m a t a rétegek következnek. A domb- 
vidék legnagyobb részét pannon képződmények borítják, melynek legalsóbb 
részét a medence belsejében kék és sárga agyagmárga teszi, mig a partok 
felé durvább homokrétegekkel találkozunk. Fölfelé aztán úgy a medencze bel- 
sejében, mint a szélén, a rétegek anyaga mindinkább durvább lesz; előbbi 
"helyen most már homok, utóbbin kavics rakódott le. Szelistye—Szecsel táján 
diluviális tavi üledékkel, másutt ugyanolyan korú kavics terraszokkal talál- 
kozunk. 
10. T. Rorm LaJos: Az erdélyrészi medencze geologiai alkotása 
Zsidve, Felsőbajom és Asszonyfalva környékén. 93—99. old. 
A terület legrégibb képződménye alsó pan n o nkorú, felsőpannon csak 
alárendelten szerepel; az alsópannon képződményben sok helyütt gyűjthetők 
kövületek, szerző mintegy 15 fajt sorol fel, melyek közül Congeria banatica 
R. HoERgw a leggyakoribb. A diluviumot homok, helyenként babérces 
agyag és mésztufa teszi. 
