406 "IRODALOM, 
11. RoztozsNIK PáL: Az óradnai bányavidék geologiai viszonyai. 
100—122. old. 
A jelentés igen részletesen ismerteti a terület kristályos paláit. 
Az alsó csoport főként csillámpalákból, phyllitekből áll, közbetelepült mész- 
kövekkel. Ezek a kőzetek általában sok graphitpigmentet tartalmaznak. A kö- 
zépső csoportban tömegesen lépnek föl kristályos szemcsés fehér mészkövek, 
melyek bányászati szempontból igen fontosak. Végül a felső csoportra ala- 
csony guarc- s általában nagy gránát-tartalom jellemző. Üledékes kőzetek kö- 
zül előfordulnak kérdéses krétaidőszaki márgás kőzetek, melyek fölött num- 
mulites, homokos márgák következnek. Az e o cé nre oligocén telepszik, homok- 
kőből s agyagpalából álló rétegkomplexum, mely szenes növénymaradványok- 
tól eltekintve kövületmentesnek bizonyult. Jelentékeny szerepük van a terület 
fölépítésében a harmadidőszaki kitörési kőzetek közül guarctartalmú diorit- 
porphyritnek ésa granitoporphyros dacitnak. E kőzetek kitörésé- 
nél helyenkint hatalmas dörzsbrecciák keletkeztek. 
A jelentés további tekintélyes része a bányászati viszonyok tárgyalásá- 
nak van szentelve; e fejezet bevezető kikezdéséből pedig röviden megismer- 
kedünk Óradna bányászatának történetével is. 
12. HoRusirzgY HENRIK : A Kiskárpáútok déli részének agrogeologiat 
viszonyai. 123—147. old. 
Az oro- és hydrografiai viszonyok tárgyalása után a terület geologiai és 
agrogeologiai viszonyaival ismerkedünk meg. A terület főzömét felépítő gránit 
mállási rétege igen vastag ; kőtörmelékes murvás vagy darás, mészben sze- 
gény kötöttebb talajt szolgáltat, melynek humusztartalma nem igen nagy. 
A diorit, a graniténál vasasabb talajt ad, mig a gneiszoké amavval teljesen 
egyezik. Igen különböző a kristályos palák talaja: hol a granitéhoz hasonló, 
hol vasas agyagtalaj. A permidőszaki guarcit fölső talaja világos agyag, szá- 
razon lőszszerű por. A jurához mészkövek és palák tartoznak. Előbbiek mál- 
lási terméke terra rossa, utóbbiak világos meszes talajféleséggé  mállanak. 
Mig a dévényujfalusi alsómediterrán agyagnak nincsen felsőtalaja, addig a 
fölsőmediterrán képződéseknek, kavicsoknak, homokoknak fölső talaja homo- 
kos, meszes termőréteget, helyenkint vályogot ad. A szármáti homok kötött 
talaja különösen szőlőmívelésre alkalmas. A terület pannoniai képződményei 
meszes vagy vasas agyagot adnak. A diluviumhoz egyes törmelékkúpok s lösz- 
foltok tartoznak, végül az alluviumot első sorban a mocsárterületek lápföldje 
és barnás agyagos vályogja képviseli. 
12. Dr. LIrra AuRÉL: (reologiai jegyzetek Nyergesújfalú és Nesz- 
mély környékéről. 148—171. old. 
A térszini és vizi viszonyok rövid vázolása után a terület igen válto- 
zatos földtani viszonyainak tárgyalása következik. A legrégibb képződmény a 
