IRODALOM. 407 
fölsőtriaszkorú dachstein mészkő, mely helyenkint nagyobb foltokban is 
föllép. Az alsó és fölső lias z vörös mészkövek alakjában lép föl; a júrából 
azonkívül a dogger és az alsó tithon is megvan. A krétát neokom 
márga és homokkő képviseli, melyre változatos eocen rétegsorozat telepszik. 
Szerző felső eocénkorú cbryozoás márgájav azonban már az oligocénhez tar- 
tozik. Megvan azonkívül a fölső oligocén, pectunculusos homokkő alakjában, 
s a pannon emelet igen nagy fölszini elterjedéssel. A diluviumnak szerző 6 
tagját különbözteti meg. Legidősebb a forrásmészkő, erre homokkő telepszik. 
Legfiatalabb tagja a lösz. A jelentés ezután az egyes képződmények talajképző 
szerepét tárgyalja. 
13. Timkó ImRe: Budapest dunajobbparti környékének, továbbá 
Gödölló-Isaszeg vidékének agrogeologiai viszonyai. 172—184. old. 
Szerző 1907-ben megint két vidéken végzett fölvételt : 
a) Budapest dunajobbparti környékén, melynek legrégibb képződménye 
a f. triaszkorú dolomit; ennek mállási terméke agyag. Ugyancsak agyaggá 
mállik a dachsteini mész, valamint a f. eocénkorú orbitoidás mészkő és 
bryozoás márga is. A hárshegyi homokkő kavicsos agyagot, a budai márga 
és a kisceli tályag pedig meszes agyagot, vályogot adnak. A mediterrán 
homokkő és homok sekély rétegű homokos agyaggá, a szármáti mészkő és 
márga agyagos vályoggá mállik. A medencék alját mindenütt lösz borítja, 
mely sohasem tipusos, tiszta lösz, hanem mindig kötörmelékes. 
b) Gödöllő-Isaszeg környékének legrégibb képződménye pannon ho- 
mok, márga és agyag. Felsőtalaja meszes-, homokos vályog. Ezenkívül dilu- 
viális lösz és homok észlelhető még. 
14. GüLrL Virmos: Agrogeologiai jegyzetek a Nagykőrös, Lajos- 
mizse és Tatárszentgyörgy közötti területről. 185—191. old. 
A területen csak diluvium (lösz és laza homok) valamint alluvium van. 
A lösz homokos vályogtalajt ad, azonkívül a területen különböző homoktalajok 
s helyenkint agyag fordul elő. Lajosmizse környékén jelentéktelen kiterjedésü 
agyagos tözeget is találunk. 
15. TRErrz PérER: Jelentés az 1907. évi nagyalföldi agrogeologiai 
felvételről. 192—219. old. 
Szerző több évi tapasztalata alapján fölismerte, hogy a talajszemek kér- 
gének vizsgálata alapján biztosan meg lehet állapítami, hogy valamely talaj 
mily külső körülmények, mily klima alatt képződött. Ennek alapján tanul- 
mányozta a Duna-Tisza közének rétegeit, melyek a diluvium négy klima- 
szakaszában keletkeztek; a nedves és száraz klima alatt lerakódott kőzetek 
főkülönbsége az, hogy előbbiek vékony rétegnek, mig az utóbbiak rétegei igen 
vastagok. Nedves időszakban a szárazföldön agyagos, nagyon vasas rétegek 
