ISMERTETÉS. 409 
20. Dr. Pánrv Mór: Jeleutés külföldi tanulmányutamiól. 288—292. 
oldal. 
21. GÜLn Vinmos: Jelentés az 1907. évi külföldi tanulmányutam- 
ról. 293—997. old. 
Szerzők idézett jelentéseikben arról a tanulmányútjukról számolnak be, 
melyet a földmívelésügyi miniszter támogatásával 1907. év végén tettek. 
PárrxY Mór Wient, Salzburgot s Münchent látogatta meg, GüLL ViLmos pedig 
Wient, Prahat, a Leipzig melletti möckerni cLandwirtschaftliche Versuch- 
stationto, Hallet és Berlint kereste föl. VIA 
ISMERTETÉS. 
(1.) Dr. Böckn HuGó: (reologia. (Tankönyv főiskolai hallgatók számára. 
II. kötet. Stratigratia. Zoopaleontologiai áttekintéssel. 853 ábrával és 
49 táblával. Selmecbánya. Joerges Ágost özvegye és fia kiadása 1909.) 
Jóleső érzéssel fogadjuk a magyar geologiának megjelent második kötetét 
is. Mert fordulópontot jelent s eseményszámba megy a geologiai tudományok- 
nak megismertetése és elsajátítása szempontjából. Hat év múlott el az első 
kötet megjelenése óta,! a szerzőre nézve hat nehéz, munkával teli év, míg a 
nehézségek és akadályok leküzdésével a második kötet ime készen van. Üdvö- 
zöljük a szerzőt, a ki derekas — s mint előszavában írja, megnehezített viszo- 
nyok között végzett — munkájáért méltán megérdemli, hogy az a legnagyobb 
kitüntetés érje, miszerint munkájából minél számosabban okuljanak s minél 
többet nyerjünk meg vele a mi tudományszakunknak: a geologiának. 
Minden tekintetben modern könyv, melynek címe jelzi a témakört, 
melylyel foglalkozik. Szükségtelen tehát ezt részleteznem, inkább csak annak 
szellemével óhajtok foglalkozni, szem előtt tartva azoknak érdekét, kiknek a 
könyv készült: a főiskolai hallgatókat. 
Mindenekelőtt meg kell állapítanunk ama tényt, hogy a második kötet 
haladást jelent az elsővel szemben, amennyiben inkább nyújt fogalmat a 
modern sztratigrafiáról, annak mibenlétéről, mint az első kötet a geologiai 
tényekről. Az a körülmény, hogy magyar nyelven írt kőzettanunk nincs s az 
az áldatlan állapot, hogy a legtöbb magyar tanszékünkön ásványtan és közet- 
tan földtannal és őslénytannal együtt szerepel, abba a kényszerhelyzetbe hozta 
szerzőt, hogy a leiró közettannal kimerítően foglalkozzék. Ez az oka, hogy az 
első kötetben a kőzettan úgyszólván túlteng (az egész kötetnek több mint V8-a) 
s — nehogy a kötet nagyon terjedelmes legyen — a tulajdonképeni geologia, 
a dynamikai rész s főként a tektonika aránytalanul rövid és kevés is. Ilyen- 
1 L. I. kötet Általános geologia. Selmecbánya. (Földtani Közlöny 1904. p. 415). 
