410 ISMERTETÉS. 
formán a kezdő csak azt a — tapasztalással beigazolt — benyomást nyerheti, 
hogy a geologiának legfontosabb föladata a kőzetek fölismerése s azok tanul- 
mányozása volna! Már pedig, úgy hiszem, nem szükséges hangsúlyoznom, hogy 
a mai — igen helyesen — specializált tudományágak mellett a geologia más 
célokat szolgál s a modern geologiai tan- és kézikönyvekben a leiró közettan — 
mint önállósult tudomány — a minimumra redukálódott, vagy a dynamikai 
geologia megfelelő szakaszainál, a keletkezési viszonyokkal kapcsolatban tár- 
gyaltatik (Kayser), vagy egészen hiányzik is (Haug). Hogy ez BöckH könyvé- 
ben nem így van, annak nem szerző az oka, hanem — mint föntebb hang- 
súlyoztam — az csak a mi kicsinyes, lépésről lépésre megalkudni kénytelen 
sajátságos viszonyainkban gyökeredzik. 
B kis kitérés után térjünk vissza a most megjelent második kötetre. 
Két részre osztott vaskos kötetben tárgyalja szerző a leiró sztratigrafiát 
s ezt megelőzőleg cpalsozoologiai áttekintésts nyujt. (Az első kötetet is lehe- 
tett volna hasonló módon ageologia petrographiával, címmel ellátni, a mi 
szintén jobban megfelelt volna a kötet szellemének.) Bevezetésében tárgyalja 
a fáciesek, vezérkövületek fogalmát, a föld történetének korokba való osztását 
s annak alapelveit. Ezt a részt túlságosan rövidre szabta szerző, mert a fácies- 
tanulmányok, a sztratigrafia legfontosabb kérdését teszik, melyeknek nemcsak 
a képződmények korának fölismerésében, hanem a települési viszonyok meg- 
állapításában s paleogeografikus vonatkozásaiban is igen fontos szerepük van. 
Éppen ezért annál inkább kivánatos lett volna fáciesviszonyok, fáciestörvények 
részletesebb tárgyalása, mert a munka első — általános — részében sem talá- 
lunk idevonatkozó adatokat. Kevésnek tartjuk ezt a cbevezetésts még azért is, 
mert magyar tankönyvtől joggal várhattuk volna a földkéreg képződményeinek 
korokra osztásában, a csoportok megállapításában egységes magyar kifejezések- 
nek a megállapítását és a köztudatba átvehető magyar műszavaknak alkalma- 
zását. Rendszerek, kategoriák megállapítására tankönyvek vannak hivatva leg- 
inkább, éppen azért idő, időszak, emelet, sor, szint stb. fogalmak tisztázását 
s alkalmazását szükségesnek tartottuk volna.! 
A palgozoologiai cáttekintést, szintén a magyar viszonyokhoz való alkal- 
mazkodás céljából adja szerző, miután hasonló tárgyú magyar tankönyvünk 
nincs még. Ebben az áttekintésben röviden tárgyalja az egyes állatosztályok 
ama általános jellegeit, melyek alapján azokat rendszerbe szoktuk osztani. 
Világos, tömör átnézetben nyujtja itt mindazt, a mire kezdőnek szüksége lehet, 
s tökéletesen elég is ez, mert a részletekbe hatoló leirás, a száraz rendszer- 
tani tények amúgy sem valók csak a szakembernek. Ezta részt teljes helyes- 
séggel oldotta meg szerző s ennek az áttekintésnek szellemével megelőzte 
a közelmultban megjelent német paleozoologiát,? a mely éppen azt az 
1 Az egyetemi előadásokban is az Ára-ra az idő elnevezést használjuk (paleozoi- 
idő), periodus kisebb időegység lévén, erre az időszakot (kréta-időszak, harmad- 
időszak), a sorozat leülepedési ideje a kor (eocen-kor), s a legkisebb időegységként 
a korszakot (szarmata-korszak, pannoniai-korszak). Szerk. 
2 STROMER: Lehrbuch d. Paláozoologie. I. Leipzig u. Berlin 1909. 
