412 TÁRSULATI ÜGYEK. 
sége — bővebb magyarázat nélkül — annyira összehalmozott, hogy félő, mi- 
szerint a kezdő csak nehezen veheti hasznát s a munka inkább szakemberek 
használatára jó kézikönyv, mint tankönyv lesz. Természetesen ez a 
körülmény értékét nem csökkenti. 
Fölemlítve még azt a nyomdai ügyetlenséget, hogy a kötet második 
része mondat, sőt szó közepén van kettéosztva. azzal az óhajjal bocsátjuk 
útjára, hogy minél több hívet s szakembert szerezzen és neveljen a magyar 
geologiának ! — v. — 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
Szakülések. 
1909 június 2.-án. — Elnök: dr. KocH ANTAL. 
1. SCHAFARZIK FERENc bemutatta azokat a rézérceket, melyek Zemplén me- 
gyében, Ladmócon, a Donáthegyi-dülőben újabban KÉRÉSZY GyuLA sátoraljaújhelyi 
városi mérnöktől föltárattak. Ez ércek, melyeknek nyomait már SZÁDECZEY GYULA 
is jelezte volt, permidőszaki arkózás konglomerátumokban és homokkövekben kisebb 
telért formálnak, valamint mellette szélesebb övben impregnációkat; ásványai a 
primer chalkopyrit, az ebből keletkezett barnaréz-szurokére s végre a malachit 
és azurit. 
Megemlékezett továbbá ama vaskos galenitfészekről is, mely a fejérmegyei 
Sukoró község határában a gránitlakkolitot átszeldelő guarcittelérek egyikében 
találtatott. 
2. Lirra AURÉL munkáját is SCHAFARZIK FERENC mutatta be. LIFFA a korláti 
bazaltbányában az aragontinak új lelethelyét födözte föl, honnan mintegy 150—200 
vizsgálatra alkalmas kristály állt rendelkezésére. Az aragonit itt a bazalt hólyagait 
tölti ki s valószinűleg a repedésekben is megvan. Szerző a kiválogatott legjellem- 
zőbb tipusokat 16 kristályon vizsgálta meg, melyeknek vastagsága a hajszálvastag- 
ságtól 3 mm-ig, hosszúságuk pedig 2—8 mm-ig váltakozik. A kristályok átlátszók 
víztiszták, lapjaik legnagyobb részt fényesek, jól tükrözők, kivéve egyik-másik egyén 
prizmaövét, melynek (110)-lapjai a főtengely irányában hajlottak. A kristályok egy- 
szerűek és ikrek, s a rajtuk észlelt formák a következők : 
m — (110) — co P b — (01) — c0 Pos 
KEST SL A ESB v — (031) — 3bo0o 
az s 1 x — (0.42.19) — 58 Poco 
ér sz 2 04 i — (021) — 2É ca 
k — (0114 — Poa 
7 (012) — 1Pos 
A $-gal jelölt két forma az aragonitra nézve új. A tengelyarány 
á : b: é — 0:-623050 : 1 : 0-720825. 
Az egyszerű kristályok jellegét a mindig uralkodólag kifejlődött m (100) prima 
adja meg, s három tipust lehet megkülönböztetni. Az ikerkristályok jellegét szintén 
az m (110) szabja meg, mely szerint az egyének kettős, hármas, négyes és ötös 
juxtapoziciós ikrek. Az egyiknek csekély darabka hijján mindkét vége ki van 
