414 TÁRSULATI ÜGYEK. 
4. MaukRirz BÉLA a ditrói syenitmassivumról értekezett. A ditrói 
syenitmassivum három mértföld hosszú és két mértföld széles területet foglal el. 
A syenit a phylliteket keresztül töri; a déli lejtőkön számos apophysist lehet meg- 
figyelni, melyek a phyllitekbe hatolnak. A phyllitek meglehetős darabon kontakt- 
metamorfizálva is vannak (jól látható ez a Csanód- és Várpatakban), a phylli- 
tekbe ágyazott márványban (Szárhegy) tremolit bőven található. 
Az eddig bejárt területen főleg két syenitfajtát lehetett megkülönböztetni: 
1. az ú. n. vörös syenitet, 2. a szürkésfehér eolithessyenitet. A kettő valószinűleg két 
külön intrúzio eredménye, mert gyakran telérek módjára egymásba is nyomulnak. 
A vörös syenit csakis a massivum periferiáján fordul elő, eleolithet egyáltalá- 
ban nem tartalmaz. Földpátja vörös alkaliföldpát, főkép mikroperthit ; az amphibol 
erősen mállott, a hézagok zöldesfehér sericittél vannak kitöltve. 
Az eleolithessyenit alkatrészei: albit, oligoklas, orthoklas, mikroperthit, anti- 
mikroperthit (e földpátfajta a ditrói syenitben eddig ismeretlen volt) eleolith, can- 
erinit, amfibol, magnetit, biotit, sodalith, titanit és néhány járulékos ásvány. Az 
amfibol optikai tulajdonságai teljesen eltérnek az egyéb ismeretes amfibolokétól : 
az optikai tengelyszög igen kicsi, csaknem 09, a kioltás a (010) lapon 129 körül 
ingadozik, a kettős törés igen gyönge, a pleochroismus bsc— a. A vegyi elem- 
zés lesz hivatva eldönteni, hogy melyik csoportba kell sorolni ezt az amfibolt. 
A sodalith és cancrinit elsődleges ásványok. A járulékos ásványok egyike valószinű- 
leg a beckelithtel azonos. 
A kisérő telérek, melyeket azelőtt dioritoknak tartottak, mind tinguaitek, 
főleg alkaliföldpátból és xegirinből állanak. Az egirin, amelyet ritkaságnak tartot- 
tak, e telérekben közönséges ásvány; amfibolt a telérek alig tartalmaznak. A syenit- 
ben az xgirin nemcsak azokon a helyeken otthonos, melyeket PRimics sorolt föl, 
hanem még azon kívül is meglehetősen el van terjedve. 
Választmányi ülés. 
1909 június 2.-án. — Elnök: dr. KocH ANTAL. 
Elnök kegyes szavakkal megemlékezett NaGysugRr BöckH János ny. miniszteri 
tanácsosnak, a m. kir. Földtani Intézet volt igazgatójának, Társulatunk egykori 
elnökének és tiszteleti tagjának f. é. május 17.-én bekövetkezett haláláról. Jelentette 
egyszersmind, hogy az elnökség a Társulat választmányának nevében gyászlapot 
adott ki s a Társulat részéről koszorút helyezett a ravatalra. Bemutatta továbbá az 
özvegynek az elnökséghez intézett köszönőlevelét s indítványozza, hogy a boldogult 
fölött a következő közgyűlésen emlékbeszéd mondassék, melynek megtartására a 
választmány dr. SZoYyTAGH TAMÁS m. kir. földtani intézeti aligazgató, választmányi 
tagot kérte föl, a ki azt el is vállalta. 
Rendes tagoknak választattak : 
HOFFMANN GÉzAa bányaigazgató, Köpec (aj. Lóczy LaJos vál. tag), 
SOMOGYI ALADÁR tanító, a Társulat levelezője, Újlót (aj. a titkárság), 
VÁRNAI ERNŐ, áll. tanítóképzőint. tanár, Baja (aj. VADpász M. ELEMÉR rend. t.), 
Veszprémmegyei Gazdasági Egyesület, Veszprém (aj. Laczkó Dezső rend. t.). 
Kilépett egy tag. 
A SzABÓ emlékalapból hirdetett 300 K-ás megbizásra nem érkezett pályázat, 
a 600 K-ás nyilt pályázatra NEUBAUERt CONSTANTIN és FROHNER ROMÁN adtak be egy 
pályatervet, melyben vizsgálataik folytatására 300 K-át kérnek. A választmány ter- 
vezetük alapján a két pályázót vizsgálataik folytatásával és befejezésével bizta meg 
s a 300 K-át nekik megszavazta. 
