5465 A GEOLÓGIA HALOTTAI 1909-BEN. 
s 1855—1858 között a kremsi mérnökkari iskola növendéke volt Majd Selmec- 
bánya hirneves bányászati akadémiájába ment, melyet GESELL SÁNponral együtt 
1862-ben el is végezett. 1864-ben az alsóausztriai Reichenauba nevezték xi 
bányatisztté, majd a bécsi es. kir. birodalmi földtani intézethez osztották be, 
s Eger, Putnok, Monok s Mezőnyárád vidékének térképezésével bizták meg. 
1869-ben az újonnan fölállított m. kir. Földtani Intézet segédgeológusa, majd 
1882-ben ennek igazgatója lett. Igazgatósága alatt kapta az intézet mai palo- 
táját, melyet 1900 május hó 29-én DaRányr IGwác földmívelésügyi miniszter 
nyitott meg I. FEREwc-JózsEr magyar király jelenlétében. Ez alkalomból BöcrH 
János páratlan ékesszólásával több mint egy óra hosszáig kalauzolta hazánk 
előkelőségeit a múzeumban. Böcgn János Burópa legképzettebb geológusai közé 
tartozott, a ki számos nagy munkát írt a Déli Bakonyról, a Mecsek-hegység- 
ről, s a Krassószörényi Magas-hegységről. Maradandó érdeme a petróleum- 
kutatások megindítása ő jelölte ki a máramarosvármegyei Szacsalon azt a he- 
lyet, melynek 500 m fúrásából 1896 október havában magasra szökkent az első 
magyar petróleum. Bőcgn 1908 július hó 24-én nyugalomba vonult, s ezután a 
krassószörénymegyei kréta-fauna földolgozásával foglalkozott ; míglen 1909 május 
hó 10-én kihullott kezéből a toll, s örökre elszenderült. Temetésén impozáns 
érszvét nyilvánult. Ravatala fölött a m. kir. Földtani Intézet nevében IGLÓI 
Szosracn Tamás királyi tanácsos-aligazgató, a Magyar Tudományos Akadémia 
megbizásából Lóczy LaJos dr. egyetemi tanár, földtani intézeti igazgató, s a 
Magyarhoni Földtani Társulat képviseletében Kocn Awrar dr. egyetemi tanár- 
elnök tartották a gyászbeszédet. Nagyszámú tisztelője azután gyalog kisérte ki 
a nagy tudóst a kerepesiúti temetőbe, hol a főváros által adományozott dísz- 
sírhelyen temették el. 
NAGYSÚRI BöcgH Jáwos 1808-ban lett Társulatunk rendes tagja, s 1872-ben 
ennek első titkára. Majd 1889-ben a Társulat elnökké választotta, mely tisztét 
két turnuson át 1895-ig viselte, mikor is Szazó Józser halála után társulatunk 
bizalma az elnöki székbe ültette Elnöksége idejében az 1900 január 20-iki 
közgyűlés a Szazó JózsEr-emlékéremmel tüntelte ki. A következő évben az 
elnökségről lemondván, Böcgxn Jáwost társulatunk 1901-ben tiszteleti taggá 
választotta. Munkásságát és érdemeit az 1910. évi februáriusi közgyűlésen 
IGLÓI SZONTAGH Tamás dr. fogja méltatni. 
Cserháti Sándor, a magyaróvári gazdasági akadémia nyugalmazott 
tanára, született Győrött 1852 szeptember 14-én. Reáliskolai tanulmányainak 
befejezése után gazdasági gyakorlatra ment s 1871—1873-ban az óvári gazda- 
sági akadémiát elvégezvén, 1873— 1874-ben a hallei, s 1875-ben a lipcsei egye- 
temen tanult. 1878-ban a magyaróvári gazdasági akadémia rendes tanára lett. 
Mint a növénytermelés tanára, egyúttal a kisérleti telepnek is a vezetője volt, 
s 1891-ben a telepet az ő tervei szerint Országos növénytermelési kisérleti 
állomássá fejlesztették, a mely azóta hatalmasan föllendült. 1883-ban KossuTrÁwY 
Tamással együtt megalapítja a Mezőgazdasági Szemle című folyóiratot, 
s 1890-től fogva a Köztelek állandó rovatvezetője lesz. A. kisérleti növény- 
termeléstan terén kifejtett munkásságát a Magyar Tudományos Akadémia 
1896-ban s 1909-ben a Foxsren díjjal jutalmazta. Meghalt 1909 április hó 
