A GEOLÓGIA HALOTTAI 1909-BEN. 553 
Munkái közül a legfontosabbak a következők: Nuove osservazioni 
sull attuale fase eruttiva del Vesuvio (novembre 1891 — luglio 1592) 
Torino 1892; Due parola sul attuale dinamica del Vesuvio 1893, 
Torino 1894. Mindkét munka a Bolletino mensuale della S0c. Met. Italiana 
hasábjain jelent meg. Igen ismert munkája: Der Vesuv und sein letzter 
Ausbruch von 1891—1894, a mely a TscHERMAK-féle Mineralog. u. petrogr. 
Mitteilungen XV. kötetében, a VI—IX. táblákkal illusztrálva jelent meg. 
A Zeitschrift d. Deutsch. Geol. Gesellschaft 1895. évfolyamában írta: Über 
die Eruption des Vesuv am 3. Juli 1895 című tanulmányát. Egyéb 
művei: Lapparato dinamico dell"jeruzione Vesuviana del 3 lu- 
glio 1895 (R. Accad. delle Sc. Fis. e Mat. di Napoli 1897); Come dovrebbe 
essere studiato il Vesuvio, Napoli 1897. Petrografiai munkái közül figyelemre- 
méltók: Note geologiche e studio chimico-petrografico sulla 
regione trachitica di Roccastrada in provincia di Grossetto (Bollettino 
della Societa geologica Italiana vol. X, fasc. 4), Roma 1892; Le rocce 
porfiriche dell"isola D Elba. Differenziazioni, modificazioni ed 
inelusi del porfido granitico con due tavole di microfotografia 
(Bollettino della Societa Geologica Italiana vol. XVI, fasc. 1.), Roma 1897. 
A korán elhunyt vulkanológust részvétünk kiséri örök útjára! 
Nikitin Sergej Nikolajevics, az Orosz Geológiai Egyesület főgeológusa, 
f. évi november hó 18-án Szent-Pétervárott meghalt. 
NixiriIx 1850-ben Moszkvában született, s így még javakorbeli férfi volt. 
Oroszország legkiválóbb geológusai közé küzdötte fel magát, tagja volt a Szent- 
pétervári Tudományos Akadémiának, és elnöke a Hidrológiai Társulatnak, 
azonkívül államtanácsos. Munkái közül a fontosabbak a következők: Les 
environs de Moscou; De Moscou a Oufa, a mely munkái a Guide des 
Excursions du VII. Congres Géologigue Internationale kötetében 1897-ben 
jelentek meg. Utolsó nagy műve: Recherches géologigues dans le 
groupe central des domaines des usines de Verkh-Isselks címen 
a Mém. Com. Géol. 22. évfolyamában 1907-ben jelent meg. 
Paguot Remy, bányaigazgató f. évi januárius hó 9-én 87 éves korában 
Bileybergben elhunyt. 
A kiváló bányász belga eredetű férfi volt, a kit a Société Géolo- 
gigue de Belgigue 1874-ben tagjává is választott. 1844—1860 között a 
Société la Nouvelle-Montagne á Engis mérnökigazgatója, 1860—1882 között a 
Bleybergi Társulatnak ügyvivő igazgatója, s azután vezérigazgatója volt. 
Rendkívüli érdemeket szerzett a Liége, Namur és Hainaut vidéke köszéntele- 
peinek feltárása körül. 
Pernter József Mária, a bécsi egyetemen a geofizika tanára s a bécsi 
Meteorologiai és Geodynamikai Intézet igazgatója, született 1848 március 
15-én Tirolban, Hohenmarkton. 1864-ben a jezsuita-rendbe lépett s előbb 
Pozsonyban a filozófia, majd Kalocsán a matematika s fizika tanára lett. 
1877-ben xilépett a rendből s 1882-ben a bécsi központi meteorologiai intézet 
asszisztensévé, 1890-ben pedig az innsbrucki egyetemen a kozmikai fizika 
tanárává lett. Majd Hass tanár nyugalomba lépése után a bécsi egyetem böl- 
