554 A GEOLÓGIA HALOTTAI 1909-BEN. 
csészettudományi karán a geofizika tanárává nevezték ki. Meghalt 1908 decem- 
ber hó 20-án. 
A meteorológia különböző ágaiból sok értékes dolgozatot tett közzé, ame- 
lyek közül leghiresebb a Meteorologische Optik című, sajnos, még befejezetlen 
munkája. Eredményesen harcolt a viharágyúzás ellen. 
Plagemann A. dr., a zimogeológia megalapítója, 50 éves korában Ham- 
burgban meghalt. PraGEemanws hazánknak igaz barátja volt, a ki több izben 
megfordult a Nagy Magyar Alföldön TREmrrz PÉTER m. kir. főgeológus társasá- 
gában. Kutatásai főkép a salétrom eredetének a földerítésére vonatkoztak, s e 
tekintetben magyar kollegája nagyon becses adatokkal és megfigyelésekkel 
járult hozzá korszakos fölfedezéséhez. PrAGEMANN volt ugyanis az, a ki első 
izben megyarázta a salétrom képződését a baktériumok hatásának eredményei- 
ből. Életrajzát s munkálkodását a következőkben foglalhatjuk össze. 
Született 1858 október hó 18-án Valparaisoban, azonban már gyermek- 
korában Hamburgba került, a hol első tanulmányait megszerezte. Később 
Bonnban és Marburgban tanult s főkép természettudományi irányban képezte 
ki magát. Majd egészen a geológiának szentelte idejét, s ez irányú tanul- 
mányait tökéletesítendő, a szászországi Freiberg bányászati akadémiáját is 
elvégezte. 1886-ban nagy utazásra indult a chilei Kordillerákba, a hol külö- 
nösen a salétromtermelő vidékeket tanulmányozta, s kutatásairól számos nagy- 
becsű munkát írt. Ezen kutatásain kívül azonban az általános geológiai meg- 
figyeléseket sem mulasztotta el, úgy hogy bízvást állíthatjuk, hogy PLAGEMANN 
Chile geológiájának és geografiájának egyik legalaposabb ismerője volt. 
1896-ban, mint egy nagyobb külföldi vállalatnak a szakértője Magyar- 
országba jött, s itt TREirz PéÉrERnek, Alföldünk eme kiváló ismerőjének a 
kalauzolásával a salétromtermelő helyeket kereste föl. Tudvalevő dolog, hogy 
hazánk síkságain a mult században iparszerűleg gyártották a kálisalétromot. 
S bár Szazó Józser már 1849-ben állati hulladékok bomlásából magyarázta a 
salétrom képződését, később OcHsEwxius mégis a máramarosi sók lerakódása 
után fennmaradt s később az Alföldön szétömlött anyalúg maradványainak 
tekinti azt. Ezt a badar elméletet TRErrz PÉTER cáfolta meg, s kisérleti iga- 
zolásait PrAGEMANN csak megerősíthette. Ma tehát eldöntött dolog, hogy a 
salétrom szerves anyagok bomlási terméke, a melynek kialakulását a bakté- 
riumok hatása okozza. 
PLAGEMANN és TnrErrz alföldi utazásukból érdemes fölemlíteni, hogy a 
tudósokat az egyik magyar községben kegyetlenül megpaprikázott gulyásos- 
hússal lepték meg ; azzal a célzattal: hadd emlegesse meg a német a 
paprikás húst. A vidéki urak meglepetésére azonban a német tudós jóizűen 
nekilátott az erős ételnek, sőt még evés közben szegedi paprikát kért, amivel 
vörösre festette az amúgy is erős bográcsost. Az ámuló uraknak azután meg- 
magyarázta, hogy Chilében még több paprikát fogyasztanak a malária ellen, 
mint hazánkban. Nem is félt PLAGEMANN sohasem a hidegleléstől a Tisza rónáin 
sem; a jó magyar paprikás hús és a homoki karcos bor megóvta őt minden- 
nemű láztól. PLaAGEMaNN a földkerekség egyik legvidámabb geológusa volt; 
semmi nagyképűség, semmi fontoskodás nem homályosította el derült kedélyét. 
