TÁRSULATI ÜGYEK. 575 
nak. A kövületek között egy alga-maradványon és néhány ostrakodán kívül meg- 
határozható volt : 
32 foraminifera, 
1 bryozoum, 
23 lamellibranchiata, 
2 scaphopoda és 
43 gastropoda. 
A lerakodás leginkább a budapesti Illés-utcában a III. főgyűjtő-csatorna épí- 
tése alkalmával föltárt vasrozsdás kavicsos homokra emlékeztet. 
2. Dr. Tuzsos János sAdalékok Magyarország fosszilis flórájá- 
hoz (III); című dolgozatát mutatta be, a melyben 1. Esztergom környékéről és a 
kósdi szénbányából származó Characites tipusokat; 2. Bozovicson talált Pinus 
ovoidea nov. typ. tobozt; 3. a budai Pálvölgyből származó kérdéses Attalea-féle 
pálmatermést ; 4. Ruszkabányán gyűjtött Pandamites-levelet és 5. ugyanott ujabban 
kiemelt 175 m hosszú levélrészletét, terméseit s virágzatát a Jurányia hemitjflabellata 
pálmának ismerteti. 
Dr. SCHAFARZIK FERENC kapcsolatban a hallott előadással fölemlítette, hogy 
ugyancsak mult nyáron a bozovicsi barnaszéntelepben sok szenesült fatörzset 
látott, melyekből több a fa rostozatát világosan mutató darabot gyűjtött. Reméli, 
hogy ezeknek meghatározása lehetséges lesz, és végre annak adott kifejezést, hogy 
érdekes volna, ha e fatörzsdarabok s a Pinus ovoidea toboza között valami össze- 
függés volna kimutatható. 
3. Dr. VoGL VIKTOR a fejérmegyei Szárhegy és Somlyó, valamint az 
ezektől É-ra elterülő urhidai magaslat sztratigrafiai s tektonikai viszonyaival fog- 
lalkozik. A Szárhegyet és Somlyót kristályos, kövületmentes mészkő építi föl, 
melyet az irodalom paleozoikusnak ismer. Ez a mészkő a Szárhegyen s a Somlyó 
É-i részén is 22" felé dől a Somlyó déli részében ellenben kitünően megfigyelhető 
boltozatot alkot. Urhidán fölső-eocén mészkő és márga van, ezeknek fekvőjében 
pedig vastól vörösesre festett mészkő, mely telve van kövületnyomokkal, köztük 
úgy látszik cerithium-töredékekkel is. Ez alakok a Magyar Középhegység felsőeocén 
főnammulitos meszéből nem ismeretesek, a középső eocénben ellenben gyakoriak fúgy 
hogy nincs kizárva, miszerint az urhidai vöröses mészkő is a középső eocénbe tar- 
tozik. A falu É-i és ÉNy-i részén a szőlőkben fillitszerű kőzet apró darabkái hever- 
nek s ezt a kőzetet itt újabban kútásásnál 13 m mélységben szálban is megtalál- 
ták; inkább rostos mintsem palás szövetű kőzet ez, mely eredetileg fehér, de vas- 
rozsdától át meg át van járva. 
Dr. SCHRÉTER ZOLTÁN megjegyezte, hogy az urhidai fillitszerű kőzet s a 
somlyóhegyi kristályos mészkő mint a velencei granitlakkolit metamorfizált paleo- 
zoikus képződményekből álló kontaktus köpenye birálandó el, melynek a lösz s a 
pannoniai képződmények alatt jelentékenyebb elterjedése lehet. 
Dr. Lóczy LAJos hangoztatta, hogy a Fejér- és Veszprém vármegye határán 
elterülő régi hegyrögök figyelemre méltó jelenségek, mert egy hosszú paleozoikus 
vonulat maradványai. Ezt a vonulatot a Velencei hegységtől a Balaton mellékéig 
lehet nyomozni. Rögei Balatonfőkajár, Füle, Polgárdi, Szabadbattyán határában és 
Urhidán találhatók. Az urhidai guarcitpala a templomtól Ny-ra levő szőlőkben na- 
gyobb elterjedésű, mint azt az előadó ecsetelte, aki különben helyes munkát végzett 
