TÁRSULATI ÜGYEK. 577 
szintbe. Mert hogy a Melanopsis vindobonensist és impressat áthidaló alaknak csak 
egy példánya van a rétegben s az is fejletlen, igazolja, hogy a fauna az alsó- 
pannoniai emeletbe nem sorolható miután ott ezrével vannak e csoport alakjai. 
Radmanesten és máshol is fölmennek ez alakok az alsóból a felső-pannoniai eme- 
letbe, ami a mai helyesnek tartott föld- és fajfejlődési törvényeket megerősíti. 
Hogy az Unio Neumayri is megvan e szintben, ugyancsak eme törvényeket erősíti 
meg, igazolva a fajnak az eddig ismertnél hosszabb életét. Fölszólaló nem lehet 
előadóval egy véleményen a tekintetben, hogy a Kis Magyar Alföldön petrografiai 
alapon lehetne a pannoniai képződményt osztályozni, mert itt is, mint mindenhol, 
pl. Szegzárdon vagy bárhol, minden szintben a legkülönbözőbb anyag van. Külön- 
ben így van ez manapság is, hogy t. i. tavaink és beltengereink fenekén nemcsak 
faunisztikai, hanem petrografiai faciesek is vannak. 
2. HoRusiTZKY HENRIK ezután még a szegedi pleisitocen faunáról is 
szólt. Szeged város alapja mocsárlösz, mely a löszkorszak elején rakódott le. A Tisza 
vize annak idején igen szétterült, megállapodott medre még nem volt, hanem 
össze-vissza kanyarogván, igen sok kisebb-nagyobb időszakos síkvizű tavat alkotott. 
Innen előadó 50 csigafajt sorolt föl, melyek közül 10 a Nagy Magyar Alföldre nézve 
már kihalt, vagyis elvándorolt alak. 
3. Vapász M. ELEMÉR a limax és umala nemekbe tartozó magyarországi 
fosszilis házatlan csigákat mutatott be. Kritikailag vizsgálta a kövesedő mész- 
lemezek jellegeit s arra az eredményre jutott, hogy ezeknek vizsgálata csak mor- 
fologiai, miért is az élő, anatomiailag megállapított fajokét nem födi. Az eddig 
ismert 23 cfajhozs összesen 4 amaliat és 7 limax wfajt, sorolt, közöttük G ujat 15. 
Ezekkel a magyarországi alakokkal együtt most már a harmadidőszaknak a fölső- 
eocéntől kezdve minden szintjéből ismerünk házatlan csigákat. A magyarországi 
példányok az alsó-oligocénből, fölső-oligocén vagy alsó-mediterránból, fölső-medi- 
terránból, szarmatából, pannoniai rétegekből és pleistocénből kerültek ki. 
Választmányi ülések. 
1909 november 5-én. — Elnök: KocH AwTaL. 
Elnök jelentette, hogy ANDERSSON GUNNAR felszólította a társulatot, a magy. 
kir. Földtani Intézetet s CHoLwokY JENŐ egyet. tanárt, hogy Magyarország post- 
glacialis klimaváltozásairól adjanak be jelentést a XI. nemzetközi geologiai kon- 
gresszus titkárságának. A választmány elhatározza, hogy a tagoknak fölszólítást 
küld erre vonatkozó adatok beküldésére. 
Új tagoknak megválasztattak 
a) örökítő tagok : 
Debreczen sz. kir. város tanácsa ; 
Szeged sz. kir. város tanácsa. 
1) rendes tagok: iz 
Szabadka sz. kir. város tanácsa (aj. a titkárság). 
BaLás JENő, bányamérnök, Menyháza a a 
CHESNAIS A., vegyész-geologus, Paris (aj. T. RorH LaJsos vál. tag). 
Felsőmagyarorsz. Rákóczi-Muzeum, Kassa (aj. a titkárság). 
GöRöG GÁBOR, bányaigazgató, Budapest (aj. BALLó REzső r. tag). 
LENxK JENő, tanárjelölt, Sopron (aj. Vapász M. E. r. tag). 
