FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXXV. KÖTET. 1905. JANUÁRIUS. 1. FÜZET, 



BOKSZÉKl-'l HI»Ö ÉS CtYERCtYÓBÉLBOR GEOLÓGIAI ÉS HIDRO- 

 LÓGIAI VISZONYAI.* 



Dr. Pálfy MÓR-tól. 



(I. Táblával.) 



A Hargita andesit vonulatától nyugatra, de különösen keletre az 

 andesit vonulattal párhuzamosan régóta ismeretes az a nagymérvű szén- 

 savgáz exhalatió, mely a különböző kőzetekből fakadó forrásvizeket telítve, 

 létrehozza az itt lépten-nyomon felbukkanó savanyúvíz forrásokat. 



Ezek között talán a legrégibb idő óta ismeretesek s méltán leg- 

 nagyobb hírnévnek is örvendenek a borszékfürdői források, melyeknek 

 vizét már akkor szállították a székelyek nemcsak az erdélyi részekbe, 

 hanem egészen az Alföldre is, a mikor még alig volt ásványos forrás 

 Magyarországon, a melyet legközelebbi környékén kívül ismertek volna. 



A múlt nyáron alkalmam volt Borszék fürdő környékének geológiai 

 és hydrologiaí viszonyait részletesebben tanulmányozni s ez alkalommal 

 némi megfigyelést tettem Gyergyóbélkor környékén is s ezen megfigyelé- 

 sekről is leírásom végén érdemesnek találom pár sorban megemlékezni. 



A csikmegyei ásványosvízterület majdnem legészakibb részén van- 

 nak a borszéki források ; északabbra tőle csak a gyergyóbélkoriak fek- 

 szenek. 



A borszéki fürdőterület a Borpataknak egyik északi mellékvölgyében, 

 a Bükkhavas déli lábánál, medenczeszerű mélyedésben fekszik. 



A fürdőkörnyékének alapközetét köröskörül kristályos palák alkot- 

 ják, a melyekre Borszék közelében és északra fölfelé a Bükkhavasig, dolo- 

 mit és dolomitos mészkőből álló képződmény van reá települve. A tiszta 

 dolomit rendesen fehér vagy szürkeszinű, apró vagy középszemcsés, gyak- 

 ran a dolomitra jellemző szögletes darabokra esik szét, de nem ritkán 

 fehér dolomitporrá is széthull. 



Középszemcsés dolomit található a Hanzker-pataknak északról jövő 



* Előadta a m. kir. Földtani Társulat 1904 november hó 2-án tartott szak- 

 ölésén. 



Földtani KüzWny. X.XXV. küt. iOOö. 1 



