BOKSZÉKFÜBDÖ És GYKEGYÓBÉLBOR GEOLÓGIAI ÉS IIYmiOLOGIAI VISZONYAI. 3 



az egész képződmény olyan benyomást tett. mintha az a triász dolomi- 

 tokhoz és részben talán a guttensteini mészhez tartozna.' 



Herbich a keleti kárpátokban a triászképzödményeknek csak igen alá- 

 rendelt szerepét ismerte fel s úgy a borszéki dolomitokat, mint tőle északra 

 a Gyergyóbélkor környékén elöjövöket. mind az ösraészkövekhez sorozta. 



A Nagyhagymás hatalmas tömegéből is csak kevés triászt sorol fel, 

 pedig val(')sziiiű, hogy az ott előforduló dolomitok, a melyek a dyasra 

 vannak települve s a barna jurától vannak fedve, sokkal inkább tartóz- 

 hatnak a triászhoz, mint a liászhoz. 



Heebich erre vonatkoz()lag azt irja: "ez a dolomit, mely a Eauch- 

 wackehez hasonlít és mint halvány-vöröses, szegletes sejtü kőzet lép föl, 

 üregeiben számos sárgás világosbarna keserpát kristálykákat rejt, melyek 

 gyakran jegeozcsojjortokká szaporodnak. A kövületek hiánya, valamint 

 a buja növénytenyészet, melyek behatóbb kutatások elé hatalmas akadá- 

 lyokat gördítenek, most még nem engedik meg ezen dolomit helyzeti 

 viszonyait kitanulni és eldönteni, váljon a triászhoz, vagy már a liászhoz 

 számitandó-e;'» ^Földt. Int. Évk. I. p. 3U6.) Később a Székelyföldről irott 

 összefoglaló munkájában ezeket írja: (iLehetséges, hogy a Verestó vagy 

 Gyilkostónak déli partját képező homokos, meszes képződményekből álló 

 rétegöszlet (talán dolomitpor! Pálfy\ valamint e vidéknek némely dolo- 

 mitos mészkövei, szintén a triashoz tartoznak ; őslénytani bizonyítékokat 

 azonban nem találtam s a települési viszonyok sem világosak.)) (Földt. 

 Int. Évk. V. p. .""jG.) 



Tovább a 61-ik oldalon pedig azt írja: "Ha azonban azon szürke 

 elmállott dolomitos meszet, mely a nagyhagymási hegységben az első 

 kornak kristályos palái, vagy a díászképlet felett fekszik, a triashoz so- 

 rozzuk, akkor a feltűnő hegyalakzatokban, melyeket az ezen kőzetből 

 áUó szirtek és tuskók, valamint a völgyekben, úgy a tetőkön is létrehoz- 

 nak, lényeges részt vesz." 



Ha egy pillantást vetünk a 11. oldalon levő térképvázlatra és Her- 

 bich utóbbi munkájához mellékelt térképre, azonnal feltűnik, hogy a bor- 

 széki és bélbori dolomitok teljesen beleillenek a Nagyhagymás mezozói 

 képződményeinek vonalába. Ez is megerősíteni látszik azon feltevést, 

 hogy a Nagyhagymás dolomitjai egykorú képződések a borszékiekkel és 

 bélboriakkal. 



' KocH Antal dr. egyet, tanár úr előadásomra tett megjegyzésében, miután 

 eddigi ismereteink szerint hazánk keleti részében inkább a dyas van dolomitoktól 

 képviselve, mint a trias, valószínűbbnek tartja, hogy a borszéki dolomitok a dyashoz 

 tartoznak. Mindaddig, míg palseontologiai lelet ezt el nem dönti, a dolomitoknak a 

 kora kérdéses marad. Vizsgálataim alapján csak azt lehet biztosan állítani, hogy 

 azok a kristályos-paláknál fiatalabbak s így feltételesen akár a dyasba, akár a 

 triasba sorozhatjuk. 



3* 



