Ezen kitérés után térjünk vissza a borszéki medencze geológiai 

 alkotásának leírásához. 



Említettem már, hogy a borszéki medenczében egy keskeny dolomit- 

 vonulat húzódik az Arany János kúttól a Kerekszékre. Ez a vonulat szol- 

 gálhatott talán Herbich azon felfogásának alapjául, hogy ö azt a kristá- 

 lyospalák közé települtnek tekintette, pedig ez nem egyél), mint a Bükk- 

 havas dolomitjának egy fönnakadt darabja, míg az északi és déli folyta- 

 tása le van vetődve. 



Ezen vetődések mentén keletkezett azután a borszéki medencze, a 

 mely — bár orographiailag kevésbé tűnik fel — geológiai értelemben 

 mégis medenczének tekintendő. 



1. ábra. Szelvény a Borpatak völgyéből a Bükkliavas felé. 

 1 = kristályos palák, 2 = dolomit, 3 = levantei vagy pontusi anyag, 4 = mésztufa. 



A medenczében a felületen, a lápon kívül csak a nagy mésztufa le- 

 rakodás ötlik szemünkbe, de a láp jelenléte már előre is arra a gon- 

 dolatra vezet, hogy alatta valószínűleg valami vizrekesztö réteg lesz. 

 A láp szélein és a fürdő területének különböző pontjain végzett ásatások 

 és fúrások ezen feltevést megerősítették, a mennyiben kiderült, hogy az 

 egész fürdőtelep alatt egy sárgás vagy kékes, gyakran finom csillámos, 

 iszapos-agyagos képződmény terül el, s ez megegjezik az Alsó-Borszéken 

 levő, ezideig pontusinak ismert képződményekkel, a melyek ott is egy 

 hasonló kis medenczét töltenek ki. Lörenthey t. barátom, ki a székely- 

 földi levantei képződményeket először ismerte fel, szíves volt az alsó- 

 borszéki-ől hozott kövületeket megnézni s e futólagos megtekintés után 

 oda nyilatkozott, hogy minden valószínűség szerint ezek is levantei ko- 

 rúak. Egyúttal szíves volt megígérni, hogy a rendkívül kényes prsepará- 

 lást igénylő anyagot részletesebben is fogja tanulmányozni. 



