BOHSZÉKFCrDÜ és GYElUiYíJliÉLIlDK GEllLOClAl ÉS HYDUÜUXilAI VISZONYAI. O 



A mellékelt térlvL'pen (I. tab.) e levantei rétegek elterjedésének azon 

 területet vettem, hol vagy constatálui lehetett azok előfordulását, vagy 

 részint azt, hol láp borítja a talajt, részint kristályospala vagy dolomit- 

 darabokat nem tartalmazó agyag. 



A mint a térképből és a mellékelt szelvényből is kitűnik, a borszéki 

 források három vonal irányában törnek a felületre. E három irány azonban 



'2. ábra. A Bagolyvár mésztufa sziklája. 



egymással nem párhuzamos, hanem szöget alkot ügy. hogy minden vonal 

 nyugati vége a Hanzker-patak völgyébe eső József fhg.-kúthoz fut^össze. 



A legészakibb vonulat a József főherczeii — Lobogó forrámk vonala. 

 Ebbe esnek bele még a fokút, Erzsébet-kút, Ó- és Ú^-Sáros-, Lázárfürdők, 

 a Boldizsár és László-források. 



A középsőbe, a melynek iránya megegyezik az említett keskeny 

 dolomitvonulat irányával, a József föherczeg forráson kívül a KostiuUi- 

 éa Pelöfi-források esnek bele. valamint folytatásába esik a Borpatak völ- 

 gyében a Bagolyvár hatalmas mésztufa lerakodása is {'i. ábra). 



